MAGYAROESZÍGI PULMONÁTÁK ANATÓMIÁJA. 



23 



találunk,^ melyek a garatideggyűiű alatt áthaladva, a nyelőcső két oldalán 

 nyílnak a pharynxba. Bár a nyálmirigyek lebenyeinek kialakulása nem 

 követ szoros szabályt, mégis nagy álti^lánosságban érvényes az a tétel, 

 hogy mindkét mirigy 3—3 főlebenyből áll. A jobboldali mirigy három 

 lebenye csillagalakúan ágazik el a mirigyvezeték törzsének végéről, olyan 

 módon, hogy a három lebeny és a vezeték egy kereszt 1—1 szárát alkotja, 

 a mennyiben az egyik lebeny a vezeték irányára merőlegesen jobbra a 

 hasoldal felé halad, a másik vele szemben ered s vele ellentétesen, a nyelőcső 



fölött a baloldali mirigy felé húzódik, 

 a harmadik pedig hátrafelé való egye- 

 nes folytatása a mirigyvezetéknek. A 

 baloldali mirigy lebenyei nem helyez- 

 kednek el ilyen szabályosan s e mirigy 

 eltér a másiktól abban is, hogy jobban 

 a hasoldal felé tolódott ; lebenyei nem 

 csillagalakúan ágaznak ki egy pontból, 

 hanem egymás mögött ülnek a nyál- 



2. rajz. A Limnaea ovata Drat. 

 ivarkészOléke. 



3. rajz. A Limnaea ovata Drap. ívarkéezülékének 

 alsó része eredeti helyzetében. 



vezetéken ; a legelső lebeny körülbelül a jobboldali mirigy vezeték fele- 

 hosszának a magasságában ágazik ki s rézsútosan előre halad, ez a leg- 

 kisebb lebeny a három közül ; a második lebeny e mögött helyezkedik el 

 bizonyos távolságra, igen nagy, áthajlik egészen a nyelőcső hasoldalára s 

 ott szorosan összetapad a jobboldali mirigy hasoldal felé haladó lebe- 



1 Baker szerint (The gross anatomy of Limnaea einarginata. Sav, var. Mighclsi, 

 Biniiey. Bull. of the Chicago Academyof Sciences, vol. II., 1900, p. 199) egyik észak-amerikai 

 fajnak négy nyálmirigyvezetéke van. Ezt semmiképen sem tartom valószínűnek s Baker 

 állításában megfigyelésbeli tévedé.st sejtek. 



