MAGYAROKSZAGI PULMONATAK ANATÓMIÁJA. 25 



a petevezeték felső része és a nidamentalis mirigy eredeti helyzetében első 

 ■ pillanatra egységesnek látszó, gömbded tömeget alkot. A petevezeték alsó 

 része hengeres és aránylag vékony ; a nidamentalis mirigy gömbdedalakú, 

 felülete harántul csíkos, a csíkosság harántsávok mentén nagyobb mennyi- 

 ségbun fölhalmozódott pigmenttől ered:; A mirigy a vezetéken olyan módon 

 ül, hogy annak egyszerű tágulatának látszik, épen úgy, mint a megelőző 

 faj estében. Az uterus hatalmasan duzzadt, hengeres és harántul szintén 

 sávozott, az ivarnyílás felé fokozatosan megvékonyodik s végül csőalakúvá 

 váUk. Párzótáskája tojásdadalakú s nyele, mely mindjárt az ivarnyílás 

 mögött nyílik, rendkívül rövid; maga a tartály üres állapotban kisebb, 

 azonban midőn a spermát magába fogadja, hatalmasan megduzzad (mint 

 pl. a lerajzolt példányon). 



Hím ivarvezetéke kezdetben lapos cső, mely már itt is meglehetősen 

 széles, tovább folytatódva pedig hatalmasan, bunkóalakúan megvastagszik. 

 Ondócsatornája a bunkónak a női vezeték felé eső oldalán ered s aránylag 

 vastag, egész hosszában egyenletes átmérőjű cső. Az ivarkészüléket két 

 rajzon mutatom be, az egyiken az egészet olyan módon, hogy elemei lehe- 

 tőleg szét vannak praeparálva s pl. az ondócsatorna egészen ki van szaba- 

 dítva (2. rajz), a másik pedig eredeti helyzetében tárja elénk annak alsó 

 részét (3. rajz). Mint ezen az utóbbi rajzon látható, az ondócsatorna a női 

 ivarnyílástól meglehetősen távol hatol be a test szövetei közé, a honnan 

 csak a hím ivarnyílás mellett szabadul ki ismét s több kanyarulatot írva le 

 a penis mentén halad emiek distalis végéig. Az ondócsatorna és a penis 

 kölcsönös viszonya olyan, mint a L. auriculariá-n. A penis egyszer majdnem 

 olyan hosszú, mint a penishüvely, máskor ellenben tetemesen rövidebb 

 nála. A határt a penis és az ondócsatorna közt úgy, mint a megelőző 

 fajon, kötőszövet alkotta duzzanat jelzi. A penishüvely hatalmas, hengeres, 

 kissé ívesen hajlott szerv. A hím ivarnyílás mindjárt a széles, lapos tapogató 

 hátsó fele alatt van. 



Az irodalom adatait vizsgálva, minden valószínűség a mellett szól, 

 hogy — mint arra már Eoszkovski ^ is rámutatott — a szerzők egy része 

 ezt a fajt összetévesztette a L. aunculaná-\a\. E két faj typusos képviselőit 

 teljes biztossággal meg lehet különböztetni egymástól, azonban határaik 

 nem élesek, mert közbülső alakok kapcsolják őket egymáshoz, úgy hogy 

 BoLLiNGEB, mint EoszKOWSKi hivatkozik rá, a Basel környékéről származó 

 példányok közt az átmenetek hiánytalan sorát tudta összeállítani a héjaik 

 alapján. Hogy anatomiailag miképen áll a dolog, biztossággal nem tudom 

 megállapítani, annyi azonban kétségtelen, hogy a héjuk szerint typusos 



' RoszKOWSKi, W., Notes sur les Limnées de la fauné profoiidc du lac Lémaii. (Zool. 

 Anz., 40. Bd., 1912). 



