26 SOÓS LAJOS 



"példányokat anatomiailag is könnyű megkülönböztetni. Ha összehason- 

 lítjuk a két faj ivarkészülé kéről adott föntebbi rajzokat, több kisebb- • 

 .nagyobb különbséget találunk köztük, melyek közül egy különösen éles 

 és határozott, t. i. a párzótáska szerkezetében megnyilvánuló különbség. 

 Míg u. i. a L. auriculariá-nsik hosszú s tojásdadalakú tartálylyal bíi'ó párzó- 

 táskája van, addig a L. ovata párzótáskájának nyele alig megkülönböztet- 

 hető módon rövid, úgy hogj' a hatalmas tartály majdnem közvetetlenül 

 a női vezetéken ül. Ez a különbség, mint számos példány felbonczolása 

 alapján meggyőződtem róla, teljességgel állandó és ugyanerre az eredményre 

 -jiitott EoszKowsKi is, úgy hogy ez teljesen biztos megkülönböztető bélyeg. 

 EoszKowsKi azt írja (i. h., p. 377), hogy ő közbülső alakokat is vizsgált 

 ebből a szempontból s a jelzett anatómiai bélyeget állandónak találta. 

 Nekem ijyen átmeneti alakokat nem volt alkalmam vizsgálni s így a 

 kérdéshez egyelőre nem szólhatok hozzá. 



Ezek után rátérve az irodalom adataira, meg kell említenem, hogy a 

 L. auricularia ivarkészülékéről Moquin Tandon,^ Eisig,^ Lehmann ^ és 

 Baker,* a L. ovatá-éiol pedig Klotz* közölt adatokat, illetőleg rajzokat. 

 Lehmann szerint a L. auricularia és ovata közt anatomiailag nincs különb- 

 ség, azért fajilag nem választja el őket ; a párzótáskáról mindössze azt 

 mondja, hogy rövid nyelű, mely határozatlan megjelölése alapján nem 

 lehet eldönteni, hogj' tulaj donképen melyik fajt vizsgálta; vázlatos rajzai 

 alapján szintén alig lehet eligazodni, azonban valószínű, hogy legalább az 

 első kettő (Taf . XV, fig. 64, A, B) a L. auricularia ivarkészülékét ábrázolja. 

 Eisig állítása szerint a L. auriculariá-t vizsgálta s ivarkészülékéről rajzot 

 is adott, Klotz viszont a L. ocoíaivarkészülékéről szólva megjegyzi, hogy az 

 megegyezik a L. auriciÁlariá-éveil s azért nem is ad külön rajzot, hanem 

 egyszerűen átveszi EisiG-ét, de fölemlíti, hogy a L. ovata párzótáskájának 

 nyele még rövidebb, mint a milyen Eisig rajza szerint a L. auriculariá-é. 

 Már mostan összevetve Klotz adatait Eisig rajzával, kétségtelen, hogy 

 Klotz valóban a L. ovatá-t vizsgálta, ellenben kétséges, hogy Eisig rajza 

 melyik fajra vonatkozik? Eoszkowski azt véli, hogy Eisig tulajdonképen 

 szintén a L. ovatá-t vizsgálta, melyet azonban héja alapján helytelenül 



1 Moquin Tandon, A., Hist. nat. Moll. Francé. Paris. 1855, 11., p. 465, pl. XXXIII, 

 fig. 27. 



^ Eisig, H., Beiträge zur Anal, und Entwicklungsgesch. der Geschlechtsorgane 

 von Lymnaea. (Zeitschr. f. wiss. Zool., 19. Bd., 1869). 



ä Lehmann, 1. c, p. 181, t. 15, fig. 64. 



* Baker, F. C, Notes on the gcnitalia of Lymnaea. (Amer. Natural., vol. 39, 190.'). 

 Csak idézetből ismerem !) 



' Klotz, J., Beitrag zur Entwicklungsgeschichte und Anatomie des Geschlechts- 

 apparates von Lymnaeus. (Jen. Zeitschr. Naturw., 23. Bd., 1889). n 



