MAGYARORSZÁGI PULMONÁtÁK ANATÓMIÁJA. 33 



nyílása oldalt foglal helyet s köralakú duzzanat veszi körül. A peni? vissza- 

 húzóizma kétágú, az egyik ág a penis proximalis részéhez tapad, a másik 

 pedig két ággal a penis distalis végén, az ondócsatoma beömlésének helye 

 mellett tapad. 



Idegrendszer. Agydúczai nagyok, erősen megnyúltak, lapított 

 tojásdad- vagy majdnem hengeralakúak, melyeken több lebeny különül el 

 többé-kevésbbé élesen ; az agypánt nagyon rövid ; lábdúczai nagyok, tojás- 

 dadalakúak, a középvonalban érintkeznek egymással, a cerebro-pedalis 

 connectivmn nagyon rövid és vékony ; a pleuralis dúczok nagyon aprók, 

 az agydúcztól rézsútosan le- és hátrafelé foglalnak helyet, a lábdúczok 

 közelében; a pleuro-pedalis cormectivumok nagyon rövidek és vékonyak, 

 ellenben a cerebro-pleui^alis connectivumok szintén nagyon rövidek ugyan, 

 de egyben nagyon vastagok, úgyannyira, hogy a pleuralis dúczok az 

 agydúczoktól külsó'leg nagyon kevéssé élesen határolódnak el s az előbbiek 

 aE utóbbiak egyszerű lobusainak látszanak ; a parietalis dúczok gömbdedek, 

 a jobboldali nagyon kicsiny, alig nagyobb az előtte fekvő pleuralis dúcznál, 

 ellenben a baloldali igen tekintélyes nagyságú s csak kevéssel kisebb a köz- 

 vetetlenül mellette fekvő, tojásdadalakú visceralis dúcznál; a pleuro-vis- 

 Cferalis connectivum nagyon rövid, tehát a visceralis dúczesoport dúczai 

 nagyon közel fekszenek egymáshoz. 



III. Aplexa Flbm. 

 A nem jellemző anatómiai bélyegeit lásd a megelőző nemnél. 



Aplexa hypnorum L. 



(9. rajz). 



Ivarkészülék. Hímnősmirigye lazán összefüggő, szabálytalan sok- 

 szögletű, gömbded vagy tojásdadalakú aciuusok sorozata, melyek közül a 

 legelsők kisebbek, az utóbb következők nagyobbak. Hímnősvezetéke 

 egyenes lefutású, közepe táján kisebb-nagyobb, szabálytalan alakú függelékek 

 ülnek rajta, melyeknek száma meglehetősen kicsiny. Fc hérjemirigye rend- 

 kívül nagy, négyszögletesbe hajló tojásdadalakú, felülete egyenlőtlen, 

 rendkívül nagy mirigycsövekből van összetéve. Női ivarvezetéke egésü 

 lefutásában szabálytalanul hengeres, kezdetben szűkebb, majd jobban 

 kitáguló cső, melyet vízben rendkívül erősen megduzzadó szövetek alkot- 

 nak. Petevezetéke erősen fodrozott, nagy kiöblösödéseket alkot, melyek 

 részben egymáson fekszenek; uterusa nagyon tág és spirális vonalban 

 csavarodott a mintegy tengelyt alkotó hím ivarvezeték köré; az uterus 



Annales Musei Nationalis Hungarici. XV. 3 



