MAGYAROBSZÁGI POLMONÁTÁK ANATÓMIÁJA. 15 



kén, azonban részben más elhelyezkedésben. A vezeték felső része az o n d ó- 

 vezeték, az alsó mirigyes rész a prostata, mely azután a nagyon 

 vékony ondócsatornában folytatódik. A hím és nó'i vezeték eredeti 

 helyzetében szorosan egymáshoz tapad s különösen az apróbb fajokét csak 

 megfelelő', nagy óvatossággal lehet elválasztani egymástól. A vezeték mirigyes 

 része, vagyis a prostata, rendesen jóval a női ivarnyílás mögött végződik 

 s a folytatását alkotó ondócsatorna a női vezeték lefutását követi egészen 

 női ivarnyílásig, a hol a Limnaeák és P/tJ/sáfc esetében sajátságos módon 

 mélyen behatol a test szövetei közé s ott halad egészen a hím ivarnyílás 

 tájáig, a hol kiszabadul s most már a penis mentén fut végig egészen annak 

 a distalis végéig. A Planorbis-ok ondócsatornája gyakran végig szabad, leg- 

 följebb kevés rostból álló szövedék fekszik fölötte. Penisük két részből áll. A 

 Limnaeák penisének két része élesen elkülönül egymástól, mert az ivarnyílás- 

 hoz közelebb eső rósz sokkal hatalmasabb, vastagabb és hosszabb, mint a 

 felső rész, mely oly vékony, hogy első pillanatra az ondócsatorna részé- 

 nek látszik s csak közelebbi megtekintéssel látható, hogy attól egy duzzanat 

 elválasztja. A Physák penisének két része közt sokkal kisebb az átmérő- 

 beli különbség s még kisebb a PZanorbis-oké közt, azonban a határuk majd- 

 nem mindig eléggé éles. Erről az illető helyen lesz szó. A penis két részének, 

 mint általában véve a sokkal kevésbbé tanulmányozott Basommatophorák 

 egész ivarkészülékének terminológiája nagyon bizonytalan. így például a 

 LimTiaeák párzószervének két részét egyszerűen «kis cső» és «nagy cső» néven 

 emlegetik, a Planorbis-ok penisének proximalis (vagyis az ivarnyílással ha- 

 táros részét) BuoHNBB prseputiumnak, a másikat pedig penisnek nevezi. 

 Ez utóbbi rész elnevezése helyes abban az értelemben, a hogyan a Stylom- 

 matophorák párzószervének megfelelő részét is ezzel a névvel jelölik, de 

 csak annyiban, mert a szóban levő rész külső burka nevezhető inkább prss- 

 putiumnak, melynek belsejébe glans módjára nyúlik be a tulaj dónké peni 

 penis. E részt rövidség kedvéért én is penisnek nevezem, az alsót (a «nagy 

 csövet») ellenben, mely tehát nem prjeputium, az indifferens penishüvely 

 névvel illetem. A penisnek, illetőleg penishüvelynek egy vagy több vissza- 

 húzóizma van, ezekről az illető helyen külön szólok. 



A vezeték női része nagyon eltérő az egyes nemek szerint s azért azt 

 nemek szerint külön terminológiával kell jelölni, melyről a maga helyén 

 szólok. Azonban általánosan jellemző a receptaculum seminis hiánya ós 

 az, hogy járulékos szervei közül csak a párzótáska van meg s hogy ennek a 

 nyelének soha sincs függeléke. 



4. I d e g r e n d s z e r. A csigák központi idegrendszere nagy álta- 

 lánosságban öt pár idegdúczból és az őket összekötő idegfonatokból áll. 

 A Pulmonáták idegdúezai mind a nyelőcső körül csoportosultak és zárt 

 garatideggyűrűt alkotnak, ellenben az alsóbbrendű csigák egyes dúczai 



