10 ' ' - '■■• •.•éoós fcAJOS: -'■"i:';:\v ■,',::« 



hosszabb vagy rövidtbb s-midőn a iiyálmirigyek ß, garatideggymű mögött 

 fekszenek, ez alatt haladnak át. \ _.'! ,; ,,^ 



A gyomor többnyire egyszerű, kisebb-nagyobb tágulata a bélcgaitomá- 

 nak, mely vágy egységes, vagy pedig, mint pl. a Basommotophorák nagyobb 

 részének esetében, több részre különül el. Erről az illető helyen külön meg- 

 ercdékszem. A gyomorba vagy a gyomor ntán következő középbél kezdő- 

 részébe egy vagy több vezetékkel egy nagy mirigy nyílik, a közönségesen 

 májnak, vagy helyesebben indifferens ' névvel középbélmirigynek neve- 

 zett szerv. ' . . ! 



A gyomor után következő középbél egyenletes átmérőjű cső, JOelynek 

 hosszúsága nagyon különböző. Legrövidebb, mint más állatok esetében is, 

 a húsevőké, hosszabb a növényevőké s leghosszabb az ú. n. homokevőké, 

 vagyis azoké, melyek szerives törmelékből, Diatomeákból stb. élnek s a 

 táplálékkal ballasztként nagymennyiségű homokot is vesznek fel. Ha rövid 

 a bélcsatorna, akkor egyszerűen 'U-alakúan hajlott cső, ha azonban hosszabb, 

 több, állandó és esetenként nagyon jellemző kanyarulatot ír le. A gyomor 

 és a közép bél rendesen be van ágyazva a középbélmirigy anyagába. . 

 -:,. , ,A középbél folytatása a végbél; ennek lefutásáról már a köpeny- 

 szervek kapcsán szóltam s legföljebb még azt jegyezhetem meg róla, hogy 

 egyszer vastagabb, máskor ellenben vékonyabb a középbélnél. , Hossza a 

 köpenyüieg mélységétől függi j t 



3. Ivarkészülék. A Pulmonáták rendszertani anatomiájáben 

 egészen különleges hely illeti meg az ivarkészüléket, mert ez a rendkívül 

 bonyolult szerv tapasztalat szerint fajonként változik, azért a radulantellett 

 érinek van legnagyobb szerepe a fajok határának megvonásában. Vizsgála- 

 taim czéljának megfelelően én is erre vetettem a fősúlyt s az alább tárgyalt 

 fajok között mindössze egy van, a melynek ivarkészülékéről nem szólok s 

 ezét is csak azért mellőzöm, mert kellőképen ismeretes. Kétszeresen fontos 

 tehát, hogy e szervrendszer morphologiai viszonyait ismerjük s ép oly fontos, 

 hogy a megértés lehetősége és a jellemzés lehető rövidsége kedvéért pontos 

 terminológia álljon rendelkezésünkre. A pontos terminológia egyes ^seték- 

 ben, sajnos, nem egyéb ugyan jámbor óhajnál a készülék egyes elemeinek 

 tökéletlen differentiálódása miatt s azért ez esetekben mégis csak a körül- 

 íráshoz' kell folyamodnunk, azonban iparkodtam, hogy az utóbbi esetit 

 lehetőleg elkerüljem. 



Az ivarkészülék morphologiájának és terminológiájának megismer- 

 tetésében kiinduló pontnak, mint ismertebbeket, a Stylommatophorákat, 

 ezek közül is a legmagasabb fejlettségű Helicidákat vehetjük, mert ezeknek 

 az ivarkészüléke a legbonyolultabb, a legtöbb alkotóelemből áll, melyeket 

 megismerve, az egyszerűbb összetételű ivarkészülék ismerete önmagától 

 megadódik. 



