&■■ .Ar.AnJO'.fA!í.-. riäö'osi^AJos^ 



to$abb útbaigazításokat., ''-ínáérészt pedig azért, mert Behme ^ vizsgálatai' 

 mvéne tekintetben gazdag adatokkal rendelkezünk. ^ : 



Y," -Érdekes és fontos körülmény az, hogy a Stylbmmatophorák között 

 isvámiak olyan alakok (Bulivtinus- és Pwpa-félék s alkalmasint a FoíZonia, 

 i$)i ; melyeknek veséje a Basommatophorákéval egyezik Jneg. E téjay fon- 

 tossága még növekszik, ha tudjuk, hogy vele együtt járnak egyéb szer- 

 veiknek, jelesen ivarkészüléküknek és idegrendszerüknek bizonyos ősi 

 sajátságai is, a mi támogatva üiég a geológiai soron való megjelenésük 

 koröli időpontja által is, mindenesetre arra utal, hogy e formákban nagyon 

 ősi" Stylommatophorákat kell látnunk. - 



'-' ■' A szív, a mint íáttnk, a vese mellett, részbein annak íves beöblö- 

 sod^ben foglal helyet. Fejlődéstanilag e két szerv, t. i. a szív és a vese, a 

 legszorosabban összefügg s az összefüggés nyoma későbben is megmarad, 

 aiert a vese és'.a szívburok egy járat, az ú. n. renopericardiaUs járat köz- 

 vetítésével későbben is összefügg egymással. A két szerv szoros összefüggésé- 

 nek folyománya, hogy abban az esetben, a midőn a vese valami ok folytán 

 eltolódik; eredeti helyzetéből; a szív is mindig vele együtt változtatja a 

 helyét. A szív egyébként a szívbm-okban elhelyezett pitvarból és kamrá- 

 ból áll. Az utóbbinak a 'nagysága mindig az előbbiétől függ, illetőleg 

 megfordítva.- A szívbm-olinak a veséhez viszonyított nagysága nagyon 

 változékony s esetleg rendszertani jelentősége , is van. Egyszer eléri, sőt 

 túl is haladja a vese felehosszát, máskor ellenben jóval rövidebb annál. 

 A szívpítvar és szívkamra elhelyeződését illetőleg a Prosobranchiákéval 

 egyezik meg, 'a mennyiben a pitvar a kamra előtt fekszik, vagyis közelebb 

 a fejhez. ■ ■ , . 



2, Bél csatorna. A bélcsatorna hosszú, különböző részei szerinti 

 nagyon különböző vastagságú cső, mely a szájnyílással kezdődik és a végbél-' 

 nyílással végződik. Jellemző vonása a csigák bélcsatornájának, hogy a 

 száj- és végbélnyílás — egyes, másodlagosan módosult formákat leszá- 

 mítva — egy irányba esik, a csigák szervezetét jellemző 180°-os csavarodás 

 eredményeként. A bélcsatomának általában véve 3 részét különböztet- 

 hetjük meg, ú. m. az elő-, a közép- és az utóbelet. A középbél entodermalis, 

 a másik két rész pedig ektodermalis eredetű. Az előbél részei a következők : 

 a szájüreg, a garat ■ (pharynx) és a nyelőcső (Oesophagus). A középbél 

 részei a gyomor és a vékonybél, mely után a harmadik rész, az utó- vagy 

 végbél következik. 



A bélcsatorna hatalmas, izmos, változóalakú, de nagyjából tójásdad- 

 Yagy inkább csonka kúpalakú duzzanatfal kezdődik, inelyet buccalis massza 



* Behme, Th., Beiträge zur Anatomie und Entwicklungegeschichte des Harnappara- 

 tes der Lungenschnecken. (Axch. f. Naturgesch,, 55. Jg.^ 1889). ,;. " llci 



