BOOS LAJOS 



nyílással nyílik a szabadba. Ezt az üreget köpeny- vagy lélekzőüregnek 

 nevezzük, mivel ebben vannak elhelyezve a kopoltyúk, illetőleg kopoltyúk 

 hiányában ennek a felülete a lélekzőfelület. A tüdó'scsigák lélekzó'üregének 

 nyílása mindig kerek s lélekzőnyilásnak (pneumostoma) nevezzük. El- 

 helyezó'dését illetőleg tudnunk kell, hogy a jobbra csavarodott csigákon 

 a test jobboldalán, a haha csavarodottakon pedig megfelelően annak bal- 

 oldalán keresendő.^ Ebben az üregben vannak elhelyezve a köpenyszervek 

 néven összefoglalt szervek, jelesen a vese, a szív, a kopolty\ík és az osphradium 

 néven ismert érzékszerv. Ez utóbbi a tüdőscsigákban csak többé-kevésbbé 

 degenerált állapotban van meg, avagy teljességgel hiányzik, azért ez al- 

 kalommal ismertetését mellőzhetem, épen úgy, mint a kopoltyúét is, mert a 

 tüdőscsigáknak valódi kopoltyújuk tudvalevőleg soha sincs. A köpeny- 

 szervekhez számíthatjuk bizonyos fokig a végbelet is, bár tulajdonképen 

 nem fekszik a lélekzőüregben, hanem csak annak a fala mentén fut végig 

 s nyílása közvetetlenül a lélekzőnyílás mögött van. A Pulmonáták meglévő 

 és tágabb értelemben vett köpenyszervei úgy helyezkednek el, hogy — 

 jobbra csavarodott formát véve alapul — a köpenyüreg jobb zuga mentén 

 fut végig a végbél, ettől balra, nem nagy távolságra foglal helyet a vese, 

 s viszont ettóT balra, közvetetlenül mellette, sőt részben a vese megfelelő 

 íves beöblösödésébe benyomódva található a szívburok s benne a fej felé 

 eső részen a szívpitvar, mögötte a szívkamra. Balra csavarodott fajokon 

 a szervek sorrendje megfelelően fordított. Meg kell azonban jegyeznem, 

 hogy ez csak schema — bár a legtöbb esetre érvényes schema — mert a kö- 

 penyszervek elhelyeződésében különböző körülmények eltolódásokat idéz- 

 hetnek elő. 



A köpenyüreg viszonylagos nagysága nagyon különböző s általá- 

 ban véve a test és a héj alakjától függ. Oly fajoknak, melyeknek a zsigei- 

 zacskója s ennek megfelelően héja kevés számú, de tágas kanyarulatból áll, 

 a mivel együtt szokott járni az utolsó kanyarulat öblös volta, nem mély, 

 de nagyon széles, tágas lélekzőürege szokott lenni; oly fajoknak viszont, 

 melyeknek zsigerzacskója és héja igen sok kanyarulatból áll, azoknak 

 köpenyürege keskeny, de nagyon mély, szinte lapos csőalakú. A köpeny- 

 üreg mélysége hatással van a vese alakjára is, mert a mély lélekzőüreggel 

 bíró fajoknak rendesen hosszú, keskeny, néha szinte szalagalakú, ellenben 

 a rövid, széles lélekzőüreggel ellátott fajoknak sokkal zömökebb veséje van. 



A jobbra csavarodott csigák veséje — mint említettem — a végbéltől 

 mindjárt haha, tehát a lélekzőüreg jobboldalán, annak a boltozatán és 



^ A csavarodás irányát nagyon könnyű megáliapífani, mert a nézővel szembe és 

 csúcsával fölfelé fordított héj nyilasa baloldalon fekszik, ha balra csavarodott a héj, és 

 jobboldalon, ha jobbra csavarodott. 



