SOOS LAJOS 



Ebből a munkából óhajtom kivemii részemet, midó'n az alábbiakban 

 a nálunk fló'forduló tüdőscsigák — Pulmonáták — nagyobb sorozata ana- 

 tómiájának legfontosabb vonásait megismertetem. A munkának nem 

 alkalomszerűen vágtam neki, mert ez szerves alkotórésze készülő' magyar 

 MoUusca-faunámnak. Az itt közölt eredmények eredetileg ebbe a munkába 

 voltak szánva, azonban arra való tekintettel, hogy e munkám csak évek 

 muIva láthat napvilágot, az eredmények közlését nem halaszthattam 

 akkorra, mert hiszen külföldi búvárok mind nagyobb és nagyobb számmal 

 vetik magukat a kevésbbé ismert keletibb faunák tanulmányozására s ily 

 körülmények közt kötelességemnek tartom, hogy az elsőbbséget megóvjam 

 nem a magam, hanem a magyar tudomány számára. Ez a szempont eléggé 

 súlyosnak tűnik fel előttem, akár a speciálisan magyar fajokat tekintem, 

 a melyeket megismertetni elsősorban a mi kötelességünk, akár azokat, 

 melyek általánosabban elterjedt európai vagy épen az egész palaearktikus 

 regióban élő fajok. Mert az alább megismertetendő fajok tekintélyes része 

 e két csoportba tartozik s úgy vélem, hogy a magyar tudományra csak 

 haszon származhatik belőle, ha ezekkel kapcsolatban is magyar kutató 

 neve szerepel az irodalomban. 



A dolog természetéből folyik, hogy munkám mozaikmunka, melyet 

 magasabb egységekbe összefűzni ez alkalommal csak helyenként kíséreltem 

 meg, ott, a hol a mozaikszemek önmagukban is alkalmasoknak és elég- 

 égeseknek bizonyultak ilyen magasabb egység megalkotására ; a többiek 

 csak az ismert vagy a még megismerendő adatokkal egyetemben foglal- 

 hatók hasonló módon össze, ez azonban jelen dolgozatom keretén kívül 

 esik. Tarka változatossággal követik itt egymást olyan fajok, melyek 

 anatómiai tekintetben eddig teljesen ismeretlenek voltak, azután olyanok, 

 a melyekre vonatkozó adatok kiegészítésére avagy javításra szorulnak. 

 Minderről külön-külön, az illető helyen emlékszem meg. Igen tekintélyes 

 számmal szerepelnek az apró fajok, a Molluscák minutiái, melyeknek 

 ismerete természetszerűleg a leghiányosabb, vizsgálatuk nem csekély 

 nehézségei miatt. Főképen ezek között vannak olyan messze elterjedt 

 fajok, mslyekre föntebb czéloztam (Fiírea- fajok, apró Planorhis-ok stb.). 

 Da olyan nagyobb fajok is akadnak köztük, melyeknek vizsgálata semmiféle 

 különösebb nehézséggel sem jár (pl. Physa), s a melyek anatómiai ismereté- 

 nek forrása még ma is Lehmann 44 éves hiányos adatai és nagyon is váz- 

 latos rajzai. 



Mint dolgozatom czíme is utal rá, az anatómiai viszonyokat első- 

 sorban a rendszertan szempontjából vizsgáltam s így fő figyelmemet a rend- 

 szertani szempontból fontos szervekre fordítottam. Eégóta ismeretes, hogy 

 ebből a szempontból főképen a rágókészülék és —különösen a Pulmonátákat 

 illetőleg — az ivarkészülék a legfontosabb része a szervezetnek. De figye- 



s 



