54 SOOS LAJOS 



késziílékét nem tudta egészben kikészíteni, hanem több hiánj'os készít- 

 mény alapján állította össze, mert különben teljességgel érthetetltn 

 volna, hogy a rajz viszonylagos méretei mért esnek oly távol a való- 

 ságtól. Mert hogy ezek mennyire hamisak, annak jeDemzéséül csak 

 arra hivatkozom, hogy Buchxer rajza szerint a párzótáska hossza 

 434-szer van meg a női ivarvezeték hosszában, holott a valóságban 9-szer ! 

 A női vezeték Bdchxer rajza szerint majdnem egész hosszában meglehetősen 

 egyenletes átmérőjű, holott, mint láttuk, ebben a tekintetben tetemes 

 eltérés van a vezeték egyes részei közt. Hibásak a hím vezetékre vonatkozó 

 adatai, egyik ilyen hibájára már föntebb utaltam, de hibásak ezen kívül 

 más részei is, melyeknek hosszadalmas felsorolásáról azonban lemondok, 

 mert az én rajzom és az övé összevetéséből a hibák rögtön kitűnnek. 



E faj idegrendszere egyetlen jelentősebb vonásában sem 

 tér el a G. spirorbis-étó]. 



IX. Gyraulus Ag. 

 Gyraulus albus MtxL. 



(28—30. rajz). 



Bélcsatorna (28. rajz). Pharynxa meglehetősen nagy, tojásdad- 

 alakú vagy majdnem hengeres ; nyelőcsöve hosszú és aránylag vastag ; 

 nyálmirigyei nagyon rövidek, hm-kaalakúak, hátrafelé megvékonyodók, 

 hátsó részüket a garatideggyűrű szorosan a nyelőcsóTiöz szorítja. A nyelőcső 

 vége kissé kitágulva megy át a zömök hordó-, majdnem gömbalakú gyo- 

 morba, melyen a három részt kívülről is igen jól meg lehet különböztetni. 

 Középgyomra korongalakú, melyhez elül és hátul a félgömbalakú elő-, 

 JUetóleg utógyomor csatlakozik. A középbél, melynek kezdőrészébe nyíhk 

 be a hengeres pylorus-függelék, az utóbbi alaprészébe pedig a középbél- 

 mirigy hatalmas vezetéke, mindjárt eredése helye körül egy kisebb hiukot 

 ír le, majd átmegy a második, nagyobb hurokba, a két hurok együttvéve 

 oly S-alakot formál, melynek két szára nagyon különböző nagj^ságú ; végbele 

 egyszer vastagabb a középbélnél, máskor egyenlő vastagságú vele s e szerint 

 határuk éleg vagy elmosódott. 



Radulája (29. rajz) velejében nem tér el a Gí/rcrfcís-fajokétól, 

 azonban fogai jóval nagyobbak. Egy-egy félsorában 19 fog van ; a középső 

 kéthfgyű, egyenlő nagyságú a szomszédos mellékfogakkal; a mellékfogak 

 háromhegyűek, melyek a perem felé haladva fokozatosan csipkézettek 

 lesznek, mint az idézett fajok megfelelő fogai. A radula képlete azonos 

 azokéval. 



I V ar k é í3 z ü lék (30. rajz). Hímnősmirigye a zsigerzacskó csúcsát 



