MAGYARORSZÁGI PULMUNíVI'ÁK ANATÓMIÁJA. 67 



Idegrendszer (42. rajz). Agydúczai nagyok, szabálytalan 

 sokszögletűek, hosszú agypánt köti össze őket egymással. Lábdúczai még 

 nagyobbak, megközelítőleg szíva la kúak, előrefelé kihegyesedők. Plemralis 

 dúczai rendkívül kicsinyek s a jobboldalit megtalálni sem könnyű, mert a 

 parietalis dúcz részben eltakarja. A baloldali parietales dúcz hasonlóképen 

 nagyon kicsiny, nem nagyobb a plemális dúcznál smind ezzel, mind a 

 zsigerdúczczal eléggé hosszú connectivmu köti össze ; a jobboldali parietalis 

 dúcz viszont nagy, gömbded s mindjárt mögötte fekszik a hasonlóképen 

 gömbalakú zsigerdúcz, mely az egész központi idegrendszer leghatal- 

 masabb dúcza. 



E faj rendszertani helyét, mint láttuk, Hesse a Buliminus- vagy 

 Pupa-félék közt jelölte meg, azon a czímen, hogy penisének appendixe 

 van, épen úgy, mint azoknak, Wagner (1. c.) pedig úgy véli, hogy természetes 

 helyét héja alapján is a Pupo-félék közt, a Pagodina Stabile és Orcula 

 Held nemek közelében kell megjelölni. Erre vonatkozólag csak egy meg- 

 jegyzésem van, jelesen az, hogy az Aspasita triariá-nak a Helicidák közt 

 egészen kétségtelenül nincs keresni valója, viszont azonban maga az appendix 

 sem biztos útmutató a rendszertani hely megállapításában, mert hiszen, 

 mint láttuk, a Pitpa-félék mindegyikének sincs appendixe s a Buliminus- 

 féléknek is csak egy részén van meg. Általában véve ennek a rendkívül 

 érdekes és nagyon rejtélyes szervnek szerkezetét, szerepét és morphologiai 

 értékét összehasonlító alapon, nagy anyag alapján nagyon behatóan kell 

 tanulmányozni, hogy jelentőségét kellőképen megérteni és értékelni tudjuk. 



V. Mastus KoB. 

 Mastus venerabilis Pfr. 



(43-45. rajz). 



Az erdélyi Masíws-formákat anatómiai tekintetben Schmidt Adolf ^ 

 óta, a ki ivarkészüléküket ismertette meg főbb vonásaiban, senki sem 

 vizsgálta, annak ellenére, hogy a vizsgálat eleve is nem mindeimapi érde- 

 kességíínek Ígérkezett abból az okból, hogy köztük jobbra és balra csava- 

 rodott alakok fordulnak elő, melyeknek egymáshoz való viszonyát csak 

 anatómiai vizsgálat dönthette el. Azonban, bár a vizsgálat a tárgy nagysága 

 miatt egyrészt, s az anyag megszerezhetőségének könnyűsége miatt 

 másrészt semmi nehézségbe sem ütközött, nem vállalkozott rá senki sem, 

 hanem e helyett a héj sajátságai alapján igyekeztek megállapítani az egyes 

 alakok kölcsönös viszonyát. Sőt az állatot magát annyira nem méltatták 



<■ L. c, p. 39, t. X, fig. 72. 



5* 



