MAGYARORSZÁGI PULMONÁtÁK ANATÓMIÁJA. 123 



szélesedik ki, a nyélnek függeléke nincs. Az ivarkészülék női részének 

 egyéb járulékos szerve, miként azt már Schmidt Adolf is megállapította, 

 nincs. Penise hengeres cső, mely a benyílása táján vékonyabb, az ellen- 

 kező vége felé egyenletesen megvékonyodva megy át az ondócsatornába, 

 megvékonyodó része alkalmasint epiphallusnak értelmezendő. Ondó- 

 csatornája nagyon vékony és rövid, s mint az elmondottakból következik, 

 nagyon alacsonyan nyílik be a prostatába. Erős visszahúzóizma egyik 

 végével a diaphi'agmához, a másikkal a petecsatomához (illetőleg epiphal- 

 liishoz?) tapad. A penisnek ostora nincs. A jobboldali szemtartónyél vissza- 

 húzóizma a penis és a hüvely közt halad át. 



Idegrendszer. Agydúczai nagyok, felülről nézve körülbeliü 

 trapezoidalakiiak s vékony, rövid agypánt köti össze őket egymással. A köz- 

 ponti idegrendszer összes többi dúczai szorosan egymás mellé sorakozva 

 a garat alatt foglalnak helyet, de azért az összes dúczokat jól meg lehet 

 különböztetni. Lábdúczai széles tojásdadalakúak, a középvonalban érint- 

 keznek egymással ; közvetetlenül mögöttük fekszenek a plem'alis dúczok, 

 azért a cerebro-pedabs és cerebro-plemalis connectiviimok párhuzamosan 

 futnak egymással, azonban az előbbi a lábdúczba való belépése előtt hir- 

 telenül, körülbelül derékszögben előre hajlik; mivel a két dvíczpár közvetet- 

 lenül egj'más mögött fekszik, a plemo-pedahs connectivum kisebb nag}'ítás- 

 sal meg nem különböztethető. A jobboldali plemahs dúcz mögött, de kissé 

 a középvonal felé tolódva található a nála kisebb parietalis dúcz, melyhez 

 mindjárt a kissé hosszúkás zsigerdúcz csatlakozik. A baloldali parietalis 

 viszont nagyobb a megfelelő plem-alisnál s a zsigerdácztól keskeny, de ha- 

 tározott rés választja el, úgy hogy a garat alatti dúczesoport összes dúczai 

 közül e kettő között van a legélesebb határ. 



A Földközi-tenger környékén honos Helicodonta-fajok anatómiai 

 rendszertanával, a mennyire ez az adatok nagy hiányossága miatt az niő 

 szerint egyáltalában lehetséges volt, pár év előtt Hesse^ foglalkozott, a ki 

 elsőnek utalt arra, hogj-a délnyugat-em'ópai és az északkelet-afi'ikai, vagyis 

 a KoBELT-féle mauietánia-andalúziai provincziában élő fajok anatomiailag 

 elütnek az Európa többi részében előforduló fajoktól, a mennyiben az előbbi- 

 eknek van nyilzacskójuk, az utóbbiaknak ellenben nincs. Ennek alapján az 

 elóTibieket Oestophora néven külön nembe csoportosította az utóbbiakkal 

 szemben, melyeknek nyiltokjuk nincs ugyan, de vannak nyálkamirigyeik. 

 Ez iitóbbi fajokhoz járul az anatomiabag Hesse dolgozatának megjelenése 

 után megismertetett H. contorta Em. is (Sturany és Wagner, 1. c, p. 31, 

 t. II., fig, 7). A Helicodonta diodonta anatómiájának megismerésével kiderült, 

 hogy ez az említett két csoporttal szemben egy harmadikat képvisel, mert 



» Hesse, P., Kritische Fragmente. (Nachrbl. D. Mai. Ges., ."59. Jg., 1907). 



