MAGYARORSZÁGI PULMONATAK ANATÓMIÁJA. 



133 



kezdetben alig felötlő és csak a kijebb eső fogakon válik határozottá, azon- 

 ban a peremfogak mégis onnan számítandók; később az ectoconus is hasad 

 s így a fogak lassan négyhegvűekké válnak; a peremfogak száma 22—23. 



A , 1 1 - 1 . 1 ,13— 14 ,22— 23 

 A radula képlete : — — | — - — ~ — \- — — j- . 

 1 1 — z o — 4? 



I varkészülék (107. rajz). Hímnősmirigye több hatalmas, sok 

 mirigycső-alkotta bojtból áll, melyek legyező módjára helyezkednek el a 

 hímnős vezeték végén. Hímnős vezetéke végig tekintélyes vastagságú és 

 erősen kanyargós, a fehérjemirigygyei határos része azonban hirtelenül 

 megvékonyodik. Ondótáskája feltűnően nagy, hengeres, a fehérjemirigy 

 felületén helyezkedik el ; az ondótáskának, 

 valamint a hímnősvezeték vele szomszédos 

 részének fala pigmentes, míg a vezeték többi 

 részében nincsen pigment. Fehérjemirigye igen 

 nagy, félhengeres, ívesen hajlott, felülete erő- 

 sen bibircsókos. Pete-ondóvezetéke feltűnően 

 erősen ránczolt. Uterusa fölötte terjedelmes, 

 öblös, míg a hozzá képest kevéssé fejlett 

 prostata keskeny, félhengeres szerv, melynek 

 mirigyei meglehetősen aprók. Az uterus szö- 

 vetei vízben nagyon erősen megduzzadnak. 

 Petecsatornája rövid, hengeres, nem éri el a 

 szintén hengeres, de sokkal vastagabb hüvely 

 hosszúságát. Párzótáskája jól fejlett, szára 

 tekintélyes vastagságú, rövid, több, mint 

 négyszer hosszabb kocsánya jóval vékonyabb 

 nála ; tartálya gömbdedalakú s igen élesen 

 elhatárolódik a nyéltől; a nyél függeléke jól 

 fejlett, vastagabb s valamivel hosszabb is a kocsánynál. Nyálkamirigye kettő 

 van, ezek hosszúak, hengeresek, el nem ágazók; nyiltokja meglehetősen 

 hosszú, bunkóalakú. Penise rövid, közepe kissé megvastagodott, epiphallusa 

 hosszabb nála, hengeres, ostora közepes hosszúságú, eléggé vastag. A penis 

 hosszú, de vékony visszahúzóizma az epiphallushoz tapad. A jobboldali 

 szemtartónyél visszahúzóizma a penis és a hüvely között halad át. 



E faj ivarkészülékét olyan módon, mint a megelőző fajét, szintén 

 Bbancsik (1. c, p. 21, II. tábla, 5. rajz és valamivel bővebben Math. 

 és Természettud. Közi., XXIV. köt., 1890, p. 13) ismertette meg. 



Idegrendszer. Agydúczai nagyok, laposak, szabálytalan négy- 

 szögletűek s több, élesen elhatárolódott lebenyre tagolódtak, rövid agypánt 

 köti össze őket egymással. Garat alatti dúczcsoportjának valamennyi dúcza 

 szorosan egymáshoz csatlakozik, a lábdúczok mélyebben, a visceralis dúcz- 



107. rajz. A Campylaea Boss- 

 mässhri Pfr. ivarkészüléke. 



