262 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1910. 
barr är mera än tillräckligt för dess behof och den stannar 
också uti det barr, hvarpå ägget blifvit lagdt. 
I midten af september öfvergår larven till att förfärdiga 
sig ett rör; detta tillgår helt enkelt så, att den skär utaf ett 
lämpligt stycke af det barr, som den bott uti och förut mi- 
nerat ut, så att blott väggarne äro kvar. När röret är färdigt, 
börjar larven att krypa omkring och angripa barren, alldeles 
som dess föräldrar gjorde på våren. 
Nar barren börja falla af, bereda sig larverna att gå i 
vinterkvarter och begifva sig ned på grenarne, där de spinna 
sig fast. 
Lefnadsförloppet blir sålunda följande: 
ägg: omkring 10 juni — slutet af juli, 
minerande larv i ett barr: slutet af juli — 
midten af september, 
1910 
angriper utifran flera barr: midten af sept. 
— barrfallningen, 
öfvervintrar: barrfallningen — midten af april, 
angriper utifrån flera barr: midten af april, 
| — senare hälften af maj, 
IQII, puppstadium: senare hälften af maj — omkring 
| 10 juni, 
fullvuxen: omkring 10 juni. 
Det behöfver naturligtvis ej papekas, att utvecklingen 
röner inflytande af väderleksförhällandena, samt att de olika 
perioderna vaxla i langd alltefter dessa. 
Utbredning. Lärkträdsmalen ar vidt utbredd; i Sverige 
är den känd fran Skane, Blekinge, Vestergötland, Stockholms- 
trakten samt fran Västerbotten, och den finnes sannolikt öfver- 
allt, dar lärkträdet planteras. Dessutom ar den spridd i 
Norge, Danmark och Finland samt i Frankrike, Schweiz och 
Tyskland, hvarest, pa Alpernas sluttningar, larktradets egent- 
liga hemvist ar belagen. 
Skada. Af de skador, som larverna förorsaka, äro sa- 
kerligen de störst, som vållas på våren, omedelbart efter barr- 
sprickningen, eftersom - därigenom trädens tillväxt hämmas 
och inga ersättningsskott synas bildas för att motväga härj- 
