8 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT IOII. 
pyga genom den föga böjda tvärribban, som utåt begränsar 
framvingarnes främre rotfalt. Klor i spetsen djupt klufna 
(fig. 6c). 
1. A. nobile Scop. Bakkroppen ofvan grön med stark, i rödt 
skiftande guldglans; hufvud och mellankropp jämte lår och 
skenben hos hanen mörkt blå; honan afviker därigenom 
att halsskölden och mellanryggen äro gröna med guld- 
glans; antenner och fötter svartbruna; hufvud och mellan- 
kropp groft punkterade, bakkroppen ofvan tätt, men mindre 
groft punkterad. 8—9 mm. — Sk.—Stockh.; Öl. 
Funnen såsom snyltgäst hos Odynerus parietum samt hos 
bin af släktena Osmza och Halictus. 
5. Sikt. Chrysogona. 
Hithörande arter likna alldeles sma CZryszs-arter och skil- 
jas därifrån endast genom de i släktöfversikten angifna känne- 
tecknen. Kubitalribban ar kort och bäagböjd och nar ej fram 
till diskfältets nästan raka yttre tvarribba. Hos oss är blott 
en enda art antraffad; densamma ar mycket sällsynt och hit- 
tills ej funnen annorstädes an i Sverige. 
I. Ch. soluta DAHLB. Mörkblå, ett tvar- 
A streck a hjässan, första och andra rygg- 
ledens bakkant blågröna; sista ryggleden 
2 wen med 4 tänder i bakkanten. 4—5 mm. 
— Sk. — Mojligen endast en missbildad 
dvärgform af Chrysis nıtidula. 
a, 
Fig. 7. Sista rygg- 6. Slkt. Chrysis L. 
ledens bakkant af: 
a Chrysis neglecta, : zi o à 
EU En Hit höra vara största och mest bekanta 
, 
c »  ignita. guldsteklar. De igenkännas lätt pa den 
gropiga tvarfaran nara tredje ryggledens 
bakkant. Kroppen ar vanligen mera långsträckt an hos 
Elampus och Ffolopyga-arterna. 
