60 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT IOII. 
langt ned pa stammarna, alltid enstaka eller nagra fa tillsam- 
man. — Larven upptrader afven, som bekant, ofta 1 trad- 
eardarna, och da, enligt min erfarenhet, oftast pa Pastinaca 
sativa, hvars blad han ej sallan grundligt spolierar. 
_ Parnassius apollo L. — Aggen laggas i juli—augusti. 
Ofvervintringen torde, atminstone i Stockholmstrakten, ske i 
äggstadiet, ehuru embryot redan pa hösten är fullt utbildadt. 
— Larvens näringsväxt är sannolikt företrädesvis Sedum 
Telephium, ej S. album. Åtminstone har jag ofta iakttagit 
densamma på den förra arten, aldrig på den senare, äfven 
där dessa arter växa tillsamman. 
Pieris brassice L. — Larven anträffas, förutom på 
kälarter, synnerligen ofta pa krasse, 77opæolum majus. De 
citrongula äggen, som afsättas gruppvis på bladens undersida, 
äro under nästan hela sommaren synnerligen lätta att finna. 
— De öfriga Pieris-arternas ägg afsättas alltid enstaka och 
äro makroskopiskt svåra att särskilja. 
Euchloë cardamines L. — De såsom nylagda hvita, 
såsom äldre blodröda äggen sökas i maj—början af juni 
företrädesvis på Cardamine pratensis, Turritis glabra och 
Capsella bursa pastoris. De aro nästan undantagslöst place- 
rade i blomställningarna, vanligast pa blomskaften eller se- 
nare pa fruktskaften, och sta har enstaka. — Larven synes 
sorefalligt dölja sig om dagen. Uppfödningen fran aggsta- 
diet forsiggar utan svarighet. 
Gonepteryx rhamni L. — Aggen erhallas ofta med 
stor lätthet i maj pa Rhamnus frangula, dar de vanligen aro 
placerade enstaka eller i mindre, oregelbundna grupper langs 
de späda bladens medelnerv. De unga larverna halla sig 
vanligen under hvilan tatt tryckta intill en grofre bladnerv, 
och öfverensstämma till färgen sa fullständigt med omgif- 
ningen, att de dro latta att forbise. 
Limenitis populi L. — Larven ôfvervintrar som ung 
och anträffas under gynnsamma förhållanden om hösten pa 
unga aspar. Den liknar vid denna alder vid första paseendet 
ratt mycket larven af Drepana lacertinaria L., men skiljer 
sig till lefnadssättet betydligt fran denna. Den håller sig 
nämligen innesluten i en rörformig hylsa, som den samman- 
drager af delar af det blad, pa hvilket den sitter, i den man 
