WAHLGREN, INSEKTERNAS PALEONTOLOGI, FYLOGENI OCH SYSTEM. 113 
sa högt utvecklade, att de blifvit förda till nulefvande släkten. 
Nagon upplysning om dessa djurs ursprung lämna de säledes 
icke, och deras fylogeni är därför högst osäker. Sannolikt äro 
de dock af hög ålder. Möjligen äro de egentliga thysanurerna 
(machilider och lepismatider) närmast släkt med chilopoderna. 
Kunna campodeider och collemboler omöjligt härledas från vin- 
gade insekter, återstår knappast annat än att söka deras ursprung 
bland chilopodernas och de pterygota insekternas gemensamma 
förfäder. 
Pseudoneuroptera. Klarast ligger härstamningsfrågan be- 
träffande plectoptererna (ephemeriderna), hvilkas larver äro för- 
sedda med abdominala, ofta ledade, af extremiteter bildade jälar, 
och hvilkas ålderdomligt byggda vingar i mycket erinra om pa- 
læodictyopterernas. Former med lika stora bak- som framvingar 
uppträda i juran. Redan från permperioden äro säkra plecto- 
pterer kända, och öfvergången från paleodictyoptererna förmedlas 
af de karboniska protephemeroiderna. — Odonaterna, som bruka 
sammanföras med plectoptererna, bilda dock en från paleodicty- 
optererna utgående alldeles själfständig gren, och släktskapen 
förmedlas här genom de i öfverkarbon och perm uppträdande 
protodonaterna. Egentliga odonater visa sig först i lias med 
ordningen Armzsozygoptera, i nutiden endast representeras af den 
japanska Neopaleophlebia. — Perlarierna, som sannolikt uppträda 
med en form redan i permiska lager, hafva ingenting med de 
föregående att skaffa, icke heller äro de vare sig förfäder eller 
ättlingar till orthopteroida former, utan ha själfständigt utvecklat 
sig från palæodictyopterer, möjligen via de i öfverkarbon funna 
hapalopteroiderna. 
Orthoptera. De vanligtvis under detta namn sammanförda 
insekterna tillhöra två väl åtskilda naturliga grupper, af hvilka 
den ena utgöres af blattider och mantider, den andra af de öfriga 
familjerna. De förstnämnda, mantider och blattider, af hvilka de 
senare uppträdde redan i mellersta öfverkarbon, de förra i perm, 
härstamma båda från de karboniska protoblattoiderna, hvilka i 
sin tur äro direkta afkomlingar af palæodictyopterer. — Redan 
i karbon och perm uppträda protorthopterer, som med tydliga 
mellanformer äro förbundna med palæodictyoptererna. Proto- 
blattoider och protorthopterer härstamma sannolikt fran mycket 
närstående palæodictyopterer; möjligen ha de rent af gemensamt 
ursprung. Sannolikt utvecklade sig redan 1 trias från protor- 
thoptererna de i juran funna locustopsiderna. Från dessa utgre- 
nade sig troligen under krittiden de i äldsta tertiära lager träffade 
acrididerna, under det att de i jura funna /ocustiderna och gryl- 
liderna sannolikt redan i trias afskiljde sig från den gemensamma 
orthopterstammen. Från gryllidgrenen skiljde sig jämförelsevis 
sent de från oligocenperioden kända gryllotalpiderna. — Phasmi- 
derna representera en skäligen ung gren (tidigast kända från tertiär- 
Entomol. Tidskr. Arg. Pa Salen (TOLD). 8 
