ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT IQII. I2I 
fangstgiriga insekthäfvarna, och öfverallt fingo massor af djur 
släppa lifvet till — till entomologiens fromma och till bätnad 
för vart riksmuseums skap och lador. 
Att i ett kort referat gifva en verklig föreställning om ver- 
kets innehåll ar ju ej möjligt. Introduktionen utgöres af en popu- 
lärt hällen skildring af steppens och bergens djurlif m. m. — 
ett slags djurgeografisk studie resulterande bl. a. 1 slutsatsen, att 
gebitet kan delas i tvenne väl skilda faunomräden: hela Kiliman- 
djaro, trakterna nedom Merus sydöstra sluttning med sumpom- 
rädena och nedre delen af den meruanska kulturzonen samt när- 
mast söder därom belägna delar utgöra det ena omrädet, det 
andra omfattar Ofriga delar af Meru-berget samt stepperna i väs- 
ter norr och nordost med sin skarpast utpräglade originalitet i 
trakterna kring floden Ngare na nyuki. 
Härpä följa de systematiska afdelningarna, bearbetade afen 
mängd forskare, bland hvilka flere framstäende namn märkas. Bland 
medverkande svenska forskare, som bearbetat det entomologiska 
utbytet, märkas Prof. Aurıvırıus (Cerambycide, Curculionide samt 
Lepidoptera), Byråchefen F. TryBoM (Physapoda), Lektor E. WAHL- 
GREN (Collembola) samt Prof. SJÖSTEDT själf (Oestridæ, Odonata, 
Termitide samt större delen af Orthoptera). 
Skalbaggarna representeras af 1,250 arter, därnäst komma 
fjärilar med 537, steklar med 519, skinnbaggar med 448, rätvingar 
med’265 arterio.«s. 2v: 
Bland samtliga entomologiska afhandlingar tilldrager sig Prof. 
SJÖSTEDTS biologiska studie, »Akaziegallen und Ameisen auf den 
Ostafrikanischen Steppen» en större uppmärksamhet, da den torde 
lämna den hittills fullständigaste redogörelsen för dessa egendom- 
liga gallbildningars biologiska funktion och deras sannolika upp- 
komstsätt. 
I och med detta verk, som i sitt slag torde vara enastående 
inom den svenska entomologiska, ja, zoologiska litteraturen, har 
Prof. Sjöstept för beständigt bundit sitt namn vid den ostafri- 
kanska insektfaunans utforskande. Sin forskningsresa har han 
slutfört på ett om målmedveten energi vittnande, hedersamt sätt. 
Ae 
Nyare insektgeografisk litteratur. 
J. SPARRE SCHNEIDER. Hilleso. — Tromsö Museums Aars- 
hefter 31 —32, 1910, 5, 123—142: 
J. SPARRE SCHNEIDER. Maalselvens insektfauna. 1. Cole- 
optera. — ‘Troms6 Museuns Aarshefter 30, 1910, s. 37—216. 
