122 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1911. 
Ofvanstående arbeten äro nya led i den serie värdefulla 
faunistiska monografier öfver skilda trakter af Norge, som den 
utmärkte kännaren särskildt af Norges skalbagg- och fjärilfauna 
offentliggjort. I den förstnämnda uppsatsen lämnas en förteckning 
öfver de skalbaggar, fjärilar, humlor samt land- och sötvattens- 
mollusker, som träffats på Hillesö, en liten ö i yttersta hafsbandet 
vid Malangenfjordens mynning i Tromsö amt. Af skalbaggar 
t. ex. ha anträffats 8r arter. Af största intresse aro af dessa — 
likasom af andra djurgrupper — en del boreala former, som 
inom Norges arktiska region upptrida pa isolerade lokaler langt 
norr om sitt egentliga utbredningsomrade. Sadana uppenbara 
relikter fran en tid med varmare klimat äro 1 afsevärdt antal 
triffade inom ifragavarande region, men synas endast uppträda 
inom själfva kustområdet och pa öarna, icke i inlandet. Förf. 
är mera benägen att anse dem vara relikter från interglacial tid 
än från den tid, det ju låge närmast till hands att tänka på, 
den varma ‘lapestiden, motsvarande var Litorina-tid. Referenten 
förefaller dock det senare alternativet mera plausibelt. 
Med det andra arbetet introduceras vi 1 Maalselvdalen, »det 
bredeste og mæsgtigste dalfore i Tromso amt.» Efter några an- 
tydningar om traktens geologiska byggnad och dess växtlighet, 
skildrar fôrf. skalbagg- och fjärillifvet på olika slags lokaler och 
meddelar därefter en förteckning på omkring 500 inom området 
funna skalbaggarter jämte notiser om deras fyndorter, fyndtider 
samt utbredning i norra Norge. Af dessa äro ett ıoo-tal förut 
ej kända från Tromsö stift, och en stor del äro för Skandinavien 
nya. Många äro af stort djurgeografiskt intresse. Bl. a. med- 
delas flera nya fall af å ena sidan arktisk, å andra sidan mel- 
laneuropeiskt alpin utbredning. 
Det synes ref. som om föreliggande arbeten utom den kun- 
skap de ge oss om det arktiska Norges insektvärld äfven i annat 
afseende kunde ge svenska entomologer något att tänka på. 
B. Srevocr. Die Grossfalter (Makrolepidoptera) Kurlands, 
Livlands, Estlands und Ostpreussens mit besonderer Beriicksich- 
tigung ihrer Biologie und Verbreitung. — Arbeiten d. Natur- 
forscher-Vereins zu Riga. Neue Folge. 12. 1910. 235 sid. 
För att rätt förstå vårt eget lands insektgeografi är det nöd- 
vändigt att taga kännedom om våra grannländers fauna. Och 
till våra grannländer måste vi också, åtminstone beträffande Gott- 
land och i fråga om insekter, som skulle kunna tänkas sprida sig 
öfver breda hafsarmar, räkna Östersjöprovinserna. Da den fjä- 
rilgeografiska litteraturen i allmänhet är splittrad på ett otal små- 
uppsatser, är det af stort värde att såsom i ofvanstående arbete 
få en sammanfattning af ett större områdes fauna. 
