o-í 



žitou obrubou opatřený, jež asi uprostřed své délky nejširší jest. — 

 Výš. 4 — 5, šíř. 6—7 mm. 



Bydliště: v hornatých krajinách při potocích a pramenech ve trávě a mezi 

 opadalým listím. Tento plž bývá na svých stanoviskách velmi hojný. V Cechách 

 byl nalezen na místech těchto: Benešov a C. Kamenice (SI.), Karlovy Varv (Lehm.), 

 mezi Semicemi a Nov. Dvory (Duda), Liberec (Schm.), Ostromčr, údolí Úpy (San- 

 dera), St. Huť (Šedý), Něm Brod!, Kunlvarta, Prales, Tussetská kaple, Rosenauer- 

 kapelle, Plockenstein (Kl.\ Sušice (kusy šedavě až mléčně bělozelené; P. Kubeš). 



Skleněnka průhledná jest rozšířena po střední Evropě, 



3, Vitrína elongata Dráp. — Skleněnka táhlá. 



Vesmír XVll. str, 1G4, obr. 55, f. 12, i3. 



Živočich jest útlý, na hlavě a šíji šedočerný, na plášti docela 

 Černý, ostatně Šedv a má dýchací otvor jasně šedě lemovaný ; plášť 

 jest veliký, vyčnívá daleko do předu před skořápku a jeho přívěsek 

 jazvkovitv může málem celou skořápku přikrýti; tykadla jsou i Yj mm. 

 dlouhá, slabě kuželitá a od nich dozadu táhnou se dva černé pruhy; 

 makadla jsou kratičká; úzké, ostře zakončené chodidlo jest uprostřed 

 barvy šedavé, po krajích temně šedé až i černé; délka živočicha i5 mm. 



Skořápka celistvá, spleštilá, roztaženě uchovitá, velmi tenká, 

 úplně průhledná, slabounce zelenavá jest tvořena dvěma závitky velmi 

 rychle se vzmáhajícími, tak že kotouč ostatně nevy- 

 niklý zaujímá sotva třetinu šířky skořápkové; ústí jest 

 do šířky vejčitě podlouhlé, velmi obsáhlé, s obústím ostrým, 

 přímým, na kraji dolním obloukovitě vykrojeným a tak 

 širokou obrubou kožitou opatřeným, že více než polo- 

 vinu šířky dolního kraje posledního závitku zaujímá ; 

 obruba ta stává se při vnějším kraji stejnoměrně užší, — ^^r. c. 16. 

 Vvš. 175, šíř, 275 mm. Vitrína 



^ ,,.v v . , , , v , , -, , v . 1 • y elongata 



Bydliště jak u druhu předchozího, s nimz často společné se Drac 



nachází, a zdá se, že do krajin rovinatých níže sestupuje než V, 

 diaphana. 



Hojná snad není skleněnka tato nikde. Mezi opadalým listím nejspíše se dá 

 sebrati. Známá naleziště jsou: Č. Lípa (SI,), Karlovy Vary (Lehm.), hořejší údolí 

 Labské, Weisswassergrund, Kozí Hřbety, mezi Schtisselbaudem a sv. Petrem, Svato- 

 janské Lázně, údolí Úpy, Riegelberg nad Haindortem, Sieghubel, Malá jizerská 

 louka, Buková hora (Reinh.), Harta, Kimčice (Cyp.), Kouřim (Beneš), Pardubice 

 (Košt.), Slapnice u Štěchovic (Reisner), Medník, Jílové (Babor), údolí Mezihorské a 

 Obora u Ostroměře, Kumburk (Šandera), Praha, Chlum u Čáslavi, Něm, Brod, 

 Hochtann a Břevnice u Něm. Brodu; Geiersburg v Rudohoří (Svoboda), Bayrek 

 u Nýrská, Fallbaum, Čertovo jezero (Nosek), les mezi Frimburkem a sv, To- 

 mášem, prales na Šumavě, Vimperk, Kašperk (Kl ). 



Mohlo by se státi, že by nedospělý kus sklenčnky průhledné pokládán byl 

 za skleněnku táhlou. Tu dbáti jest počtu závitkův a všimnouti si, je-li přední kraj 

 obústí obloukem prohnut dovnitř, což jest pro skleněnku táhlou význačno. 



Skleněnka táhlá žije po Německu, alpských, sudetských i karpatských zemích. 



Rod 5. Hyalinia Agass. — Skelnatka. 



Živočich podobný živočichu hlemýždímu, ale otvor genitálií 

 leží opodál pod otvorem dýchacím na pravém boku ; rozplemeňovací 

 ústrojí jest bez přídavných žláz a vaku šípového (kromě sekce Zonitoides). 



