43 



skalního nachází, dá se určitč poznati. Známá ona místa jsou: rozvaliny Hammer- 

 steinu u Liberce (Schm.), Rychnov n. Kn. (Kop.), Štěchovice (Reisn ), Hochtann 

 u Ném. Brodu (!), čivický háj u Pardubic (Košť.) 



Patula solária nachází se v rakouských zemích alpských a karpatských, od- 

 kudž až do Cech dostupuje. 



B) Pokožka jednobarvá; závitky oblé. 

 4. Patula ruderata Stud. — Vrásenka pomezní. 



Syn. Helix ruderata u Lehmanna. — Vesmír XVUl. str. 272, obr. 92, f. 5, 6. 



Živočich šedavý, na přídě naiinédlý, za tykadly po pruhu 

 temném; tykadla válcovitá, slabě paličkatá; makadla zřetelná; cho- 

 didlo bledě šedé, útlé, vzadu zašpičatělé. 



Skořápka má pištěl široce otevřenou a kotouč malinko kle- 

 nutý, jest stlačena, jednobarvá, rohově hnědá, beze skvrn, na obou 

 stranách žebernatě rvhovaná a hedvábitě lesklá; závitkú 

 jest 5, jež jsou oblé, bez hřebene, i vzmáhají se dosti 

 rychle; šev jest značně prohlouben; ústí šikmé, tvaru 

 okrouhle měsíčitého. — Výška 3 mm., šířka 6 mm. 



Bydliště: pod kamením a korou pařezů. 



Vrásenka pomezní žije toliko v polohách vyšších, hlavně 

 v našich horárh pohraničních, odkud pochází její jméno české. 

 Známá stanoviště jsou : Karlovy Vary (Lehm), hořejší údolí L.abské 

 v Krkonoších, Riegelberg, Sieghubl, P uková Hora v Jizerských Ho- 

 rách (Reinh ), Weisswassergrund (Cyp.), \'eliký Javor (SI.), Bayreck, 

 Eisenstein, Fallbaum (Nosek). Kašperk, Hůrky, Prášily [Stubenbach] 

 (P. Kub.), Lukenský prales, Tusset, H''rschbergen pod Plóckensteinem, 

 Plóckensteinské jezero, po celém hřebenu od Plóckensteinu až k Hoře 

 Trístoličné, Schlósselberg, Kunžvarl, Záluží, Sv. Tomáš, Gertova stěna 

 (Kl a Bl.), Klef [Schóninger] (BI.), Medník u Sázavy (Bab. a Blaž.), Humpolec (Hla- 

 ín), Sychrov (Bab ), Žákova Hora (na české straně) ve Žďárských horách (Kalenský). 



Od slabě zbarvených kusů vrásensky okrouhlé, jež by za vráseiiku pomezní po- 

 kládány býti mohly, liší se tato vždy docela oblými a méně hustě navinutými závitky. 



Plž tento jest hojný hlavně v severní Evropě. V Anglii schází. Obývá dále 

 ve středoevropských horách až i na í avkaze. 



///. (Pyraviidula Fitz.). Skořápka malá, asi 3 mm. široká, 

 píštělitá, kuželitá, jemně rýhovaná, bez hřebene. 



Obr. č. 39. 

 Patula rude- 

 rata Stud. 



5. Patula rupestris Dráp. — Vrásenka skalní. 



^ Vesmír XVIll. str. 272, obr. 92, f. y, 10. 



Živočich modročerný, k dolejšku světlejší; tykadla kratinká, 

 tlustá a tupá, makadla sotva viditelná. 



Skořápka dosti širokou pištěli opatřená jest jemně 

 nepravidelně rýhována, hedvábitě lesklá, málo průsvitná, 

 často modravě ojíněna, tenkostěnná, temně hnědá, ze 4 — 5 

 oblých závitkú složena ; kotouč jest bud více bud méně 

 kuželitě vvvýšen; šev jest velmi prohlouben a sestupuje 

 s posledním závitkem znenáhla dolů; ústí jest skoro 

 okrouhlé. — Výška \-^ mm., šířka 2 mm. 



Bydliště: vápencové skály. 1!" '", 4'^' 



KT ■ v , Patula 



Naleziště povědomá jsou jen Sv. Ivan u Berouna (Šedý, Kl ), rupestris 

 a Rychnov n. Kn. (Kop). Dráp. 



(Q) 



