10 



Zajímavv bývají rozličné nepravidelnosti ve stavbě skořápek a 

 lastur, jež jsou následky rozličných, někdy vyzpytatelných, jindy ne- 

 vysvětlitelných příčin. Nejnápadnějším a ovšem velmi vzácným zjevem, 

 který dosud nikdo nedovedl spolehlivě vyložiti, jest, že u některvch 

 kusův ode druhů pravidlem na právo nebo na levo vinutvch, jest 

 skořápka vinuta naopak, což někdy bylo pozorováno na druzích Helix 

 pomatia, Helix obvia, Clausilia biplicata a j. Nahodí-li se překážka 

 nějaká, pro kterou nemůže šev pokračovati v obvyklé čáře, sesune se 

 někdy o mnoho níže a tak už setrvá až do úplného vzrůstu skořápkv, 

 čímž tato stává se mnohem vyšší a užší a nabývá tvaru šroubovitého 

 o švu velmi hlubokém, což bývá vyvinuto ve velmi různých měrách 

 (tvary skalaridní, jakéž známy jsou od Helix pomatia, austriaca a j), 

 a to snáze u takových, jejichž závitky se rychle vzmáhají, neboť pak 

 bývá i nepatrné vyrušení z obvyklé dráhy velmi nápadno. Leč i jindv 

 se rozmanité nepravidelnosti naskýtají. Tak na př. mám exemplář 

 Planorbis marginatus, u něhož polovice posledního závitku podšinuta 

 jest pod skořápku až přes polovinu průměru. Porouchání skořápkv 

 mívá za následek přerůzné znetvoření. Nejnápadnější případ znám 

 u Clausilia plicata, kteréž se prolomila skořápka před nedokončeným 

 ústím tak, že povstala v tvlu díra asi velikosti ústí. Živočich pak 

 začal užívati tohoto nepřirozeného otvoru za ústí a stavěl si ho ještě 

 o kousek dál trubicovitě, i má pak skořápka dvojí ústí. Podobných 

 úkazů bylo by možno vypočítati mnoho. 



I zbarvení může býti různě odchylno. U páskovaných druhů 

 bvvají pásky nezřetelný, jindy schází barvivo celé skořápce buď z ve- 

 liké Části nebo nadobro ; těmto pak říkáme bledouŠi (albino), což se 

 u některých druhů nenaskytá právě vzácně. Skořápka pak bývá bud 

 mléčně bílá nebo sklovitě zelenavá. V systematické části udáváme ta- 

 kové zjevy jakožto mutatio albina a pod. 



Připomenouti vsak dlužno, že mnohé druhv jsou normálně bez- 

 barvé, na př. všecky Vitríny a mnohé Hyalinie. 



K abnormitám musíme počítati také takové kusy, které mají bud 

 menší buď větší počet zoubků, záhybův a desek v ústí, jakž to u do- 

 tyčných druhů dále jest vypsáno. 



U mlžů taktéž vyskytují se přerůzné znetvořeniny, třebas tak, že 

 zadní čásť lastur bývá dolů sehnuta, což se dá svésti na tlak prudce 

 proudící vody na vyčnívající čásť tuto ze dna vody. Jiné odchylné 

 tvary mívají příčinu v poranění, jakž to na př. snadno lze usouditi 

 při Unio batavus, u něhož zadek bývá skrácen a jizvovit, což se stává 

 pro časté paranění kamením dna prudkých potoků, když se toto přes 

 mlže hrne. 



