@. 



a zavírá a jest u druhů na právo točených na pravém boku, u těch, 

 kteří na levo točeni jsou, nachází se na boku levém; jenom okružáci 

 v tom činí výjimku. Tak jest také umístěn otvor rodidel a bývá buď 

 za hlavou na boku neb u samého otvoru dýchacího. Břichonožci ža- 

 bernatí dýchají cévnatými třásněmi tvaru rozmanitého, jež vzduch 

 vodou polykaný oplakuje. Majíť pak žábry podobu na př. hřebenitou 

 (Paludina) nebo pérovitou (Valvata) a pod. 



Ústroje rozplemeňovací jsou buď více buď méně složitý; mívají 

 před samým koncem svým buď četné přívěsky a váček s vápenitýra 

 šípem (Helix) anebo toho není. Šíp jest buď jeden nebo jsou dva 



a mívají u různých druhů velmi různý tvar 

 a často dle nich rozeznáme podobné živo- 

 čichy jakožto různé druhy. Jsou pak břicho 

 nožci velmi mnozí obojetníky, někteří jenom 

 jsou pohlaví rozděleného. Rozmnožují se va- 

 jíčky, která jsou buď kulatá neb elipsovitá, bud 

 kozí vápenitou neprůhlednou nebo blankou 

 průhlednou opatřena. Snášena bývají do vlhké 

 země po hromádkách anebo také do vody 

 SVP na různé předměty; v tomto případě bývají 



^ slizem spojena (jikry). Někteří zadržují va- 



Obr.ó. I. Helix pomatia L. 'ň^^^ ^ sobě, až se zlíhnou mláďátka, a jsou 

 a) čelist', bj šíp, cj průřez P^^^ živorodi (Paludina). 



jeho svrchní části, dj průřez V Ústech nacházejí se ústroje pro roze- 



jeho v půli délky. znání druhů velmi důležité, a to jsou ty, jimiž 



tito živočichové potravu drobí, .lest to n-^ 

 podlebí se nacházející destička chitinová, na přič v ústech rozložená, 

 která sluje Čelistí a schází jenom některvm (Daudebardia), i jsou zase 

 takoví, kteří mají čelisť z více kusů složenou (Limnaea). Celisť bývá 

 hladká nebo od předu k zadku rýhována až i žebrovita, a tu pře- 

 sahují žebírka přes přední okraj jakožto vroubky; na předním pro- 

 dutém kraji bývá vyniklým zoubkem opatřena, nebo toho není. Někdy 

 jest i do zadu čtyřhrannou destičkou rozšířena (Succinea), Na dolní 

 straně úst jest svalnatý jazyk po povrchu chitinovou, průhlednou ko- 

 zičkou potažený, na kteréž jsou velmi Četné (až i 28.000) zoubky 

 háčkovité v řadách příčných a podélných nasázeny. Tento ústroj na- 

 zývá se páskou jazykovou (radula). Obyčejně lze na pásce jazykové 

 rozeznati tři podélná pole a jest na prostředku středního pole řada 

 zoubků pravidelných, t. j. na pravé i levé polovině své stejných (řada 

 osní), po bocích jejich jsou pak zoubky nepravidelné, ale v právo a 

 v levo od řadv osní symetricky stejné. Podoba a urovnání zoubků 

 dává velmi cenné charaktery pro rozeznání druhů, rodův i řádův. 



Oba tyto ústroje čistě dostaneme, když přídu těla v roztoku ží- 

 ravého drasla ve zkoumavce rozvaříme a ve vodě na hodinkovém 

 skh'čku vypereme. Potom můžeme drobnohledem o povaze jejich se 

 přesvědčiti. Raduly drobných břichonožců se při vaření ve zkoumavce 

 snadno ztratí nebo spíše přehlédnou. Proto je lépe vařiti je na ob- 

 jektovém sklíčku, na něž se žíravého drasla nakape, a jest možno po 

 ochlazení předmět bez okolků prohlédnouti mikroskopem, je-li žá- 



