Ú v o d. 



I. o živočichu měkkýším. 



Poněvadž není účelem této knížky, aby vypsán byl přírodopis 

 raěkkýšů (toť v knihách učebných najdeme), tedy budiž pověděno jen 

 tolik, čeho jest potřebí k tomu, aby odůvodněno bylo systematické 

 rozdělení a poznání druhů. Často bývají totiž dvojí různí živočichové 

 naši po zevnějšku sobě tak podobni, že bychom byli nakloněni po- 

 važovati je dle skořápky za stejné, ale poměry anatomické poučují nás 

 o jiném ; jindy zase z příčiny té, že poměry ústrojů životních, u měk- 

 kvšův ostatně dosti různě vypadajících, jsou stejný, musíme je klásti 

 k sobě. Skořápka sama jest jen velmi nepodstatnou částí měkkýše, 

 a proto se jí samé nikterak přidržeti nesmíme. 



Na břichonožci, když před námi leze, poznáme po povrchu, že 

 buď skořápky žádné nemá, že jest nahý nebo že ji na hřbetě nese, 

 a jest tedy skořepatý. Ta strana, po níž se zvíře plíží, jest stranou 

 břišní, opačná jest hřbetní. Na břišní straně jest svalnatá kůže, jíž se 

 živočich pohybuje, a tu nazýváme chodidlem. Na předku jest více 

 méně zřetelně oddělená hlava, na níž jsou tykadla buďto nezatažitelná 

 nebo zatažitelná, a taktéž tu hned seznati lze, že oči jsou na jich nej- 

 zažším konci nebo dole při jejich patě na hlavě samé. Nejmnožší 

 suchozemští mají po stranách úst, jež jsou na samém začátku těla 

 při spodní straně, ještě dva růžky masité, makadla; tato jsou vždy 

 kratší, někdy skoro docela zakrnělá (Vertigo). Vodní břichonožci a 

 někteří suchozemští nemají makadel vůbec. U některých jest hlava 

 prodloužena v tupý rypák (Paludina). 



Hřbet jest pokryt kozí zrnkovitě svraskalou. Na hřbetě bývá 

 skořápka, v níž zůstávají vnitřnosti i když živočich leze. Plžové nazí 

 mají vnitřnosti v dutině celého těla a na místě skořápky pouhý ko- 

 žitv Štít, pod nímž bývá buďto vápenitá destička neb aspofi vápenitá 

 zrnka jakožto rudiment skořápkv. Břichonožci dýchají bucT plícemi 

 nebo žabrarai. Plicemi nazvváme dutinu, do níž vchází vzduch otvorem 

 dýchacím na boku v okraji pláŠté, blány totiž, z níž skořápka se vy- 

 lučuje, neb u nahých na okraji štítu. Otvor ten se periodicky otvírá 



