04 



a 



b 



Obr. č. io'3. 

 Claus. plicatula Dráp. 



touč s tence vytaženým vrcholem ; v týju jest tupý hřeben, kterýž 

 přechází v nádor za obústím značné vystouplý; ústí okrouhle 

 hruškoviié; obústí souvislé, slabě odloupnuté, velmi ohrnuté, sotva 



stloustlé, bělavé; deska horní se spirální 

 kolenitě spojená; dolní deska krátká, na 

 konci vidličnatě rozštěpená ; mezera desková 

 drobnými záhybky zřásněná ; záhyb 

 cívkový ústím viděti nelze; příčka srpo- 

 vitá stojí trochu šikmo a jest málo pro- 

 hnuta; na hltaiiu jest jen záhyb horní, 

 jenž před příčkou počíná a jest dlouhý; 

 mozol slabý, jenom na svých koncích ná- 

 padnější; úzká závorka končí tupě zašpi- 

 čatěle. — Výška 13 mm,, šířka 3 mm. 



Bydliště: pod kameny a listím při stromech a 

 skalách, ve zříceninách hradů, v lesích. 

 Naleziště: Hodkovice, Brandýs n. O., Chřibská, C. Lípa, Bílina, Benešov, 

 Birkigt iSl.), Karlovy Vary a Františkovy Lázně (Lehm.\ hořejší údolí Labské, 

 Weisswassergrund, Herlikovice, údolí Úpy v Krkonoších, Haindorf, »Nos«, Bu- 

 ková Hora v Jiz. horách (Reinh.), Eckersbach, Hammerstein, Kleis (Schm.), Kim- 

 čicc (Cyp.) ; na Šumavě: Húblerwald, Schillerberg (zásoby musejní), Plóckenstein, 

 Tusset, Prales. Záluží, Kunžvart, Schlosselberg, Sv. Tomáš (Kl.), Kašperk, Hůrky, 

 Pleso (P. Kub.), okolí Eisensteinu, Pancířov (Nsk.), Ostroměř, Hrubá Skála (Šand.i, 

 Potštýn (Jetschin), St. Huť a Vůznice u N. Huti (Šedý), Milešovka íPachn.), Orlík 

 u Humpolce, Chlum u Čáslavi, Kladno (Kuč.), Sv, Jiří u Kladna (Reisn.), St. Bo- 

 leslav (Bab ), Sychrov (Bab a Blaž), Mladkov u Jilemnice (Vejn ), Trosky, Kumburk 

 (Kl.), Žákova Hora ve Zďárských horách (Kal); u Něm. Brodu: Petrovice (Petr), 

 Hochtann, hrad Ronovec ; Čertův stolek u Chotěboře, Ziatá Koruna, Křemže (Bl.). 



Var. nana Zgl. Skořápka více stésnaná, nadmutější, ilusto- 

 sténná, rudohnědá, lesklá, hustě a šikmo žebernaté rýhovaná, s ko- 

 toučem tupým, kuželitým; závitky jsou klenutější; ústí skoro okrouhlé; 

 deska dolní nezřetelné vidličnatá; mezera desková obyčejné hladká, 

 bez drobných záhybkú. — Výška 9 — 10 mm., šířka 2"5 mm. 



Sděleno se mnou, že žije v Šumavě u jezera Lakka, Čertova jezera, Č. Trúby, 

 Kunžvarty (Nosek). — Ostatně jest známa ze Slezska (pruské strany Krkonošů). 

 z Jeseníku a Haliče 



Tvar skořápky jest někdy více, jindy méně štíhlý, a drobné záhybky na me- 

 zeře deskové tu a tam bývají nezřetelný nebo zanikají docela. 



Dosahuje od Itálie až do Švédska a od Francie až po Sedmihradsko, kdež 

 jí už není. 



15. Clausilia ventricosa Dráp. — Vřetenatka nadmutá. 



Vesmír XVI. str. 184, obr. 55, f 5, 



Živočich na zádech a hlavě černavý, na bocích šedý; obruba 

 chodidla jest temnější; tykadla kuželitě válcovitá, paličkatá; makadla 

 kratičká, kuželitá; chodidlo temné šedé, vzadu zaokrouhlené. 



Skořápka břichatě vřeteno vitá, tlustosténná, dosti 

 hustě a jemně rýhovaná, temné rudohnědá, málo lesklá, ne 

 průhledná, tu a tam bíle čárkovaná; kuželitý kotouč jest na horních 

 závitcích dosti útlý; mírně klenutých, pravidelné se vzmáhajících a 

 málo prohloubeným švem spojených závitků napočítá se 11 — 12; 



