í'5 



Byla nalezena v rybníce u nádraží v Protivíne (Sand.) a u St. Holeslavi (Bb.). 



Forma ampliata Cless. Skořápka tenkostěnná s kotoučem velmi 

 špičatýni, málem tak dlouhým jako ústí; závitkú jest 8, pode švem 

 připleštilých ; poslední však jest velmi nadmut; ústí jest velmi široké ; 

 zevnitřní kraj obústí jest na plocho vyvrácen a to zvlášť dole, asi 

 jako u křídlatěnce; spirála cívková jest široce duta. — Výš. 50 mm., 

 šíř. 27 mm 



Jest to tvar, který se jednotlivě mezi ostatními objevuje, a jest povédom od 

 Kouřimi (Ben.) a z Hluchovské tůně u St. Boleslavi (Bb.). 



Var. tiirgida Mke. Skořápka v závitcích stésnaná, špičatě vej- 

 čitá; kotouč útle kuželitý, o něco kratší než ústí; závitků jest 8 a to 

 dosti rychle se vzmáhajících; poslední jest velmi nadmut, na hořejšku 

 často nápadně přihranatělý, a tedy jest ústí čtyrúhelně vejčité; zevní 

 kraj obústí jest obioukovitě vyhnut, trochu na plocho ohrnut a s cív- 

 kovým skcro rovnoběžný; prohyb cívkový jest velmi nápadný a patro 

 tvoří s krajem cívkovým veliký úhel. — Výš. 40 mm,, šíř. 26 mm. 



Jest to dobrá odrůda, na svých stanovištích hojná, a byla pozorována 

 u Rychnova n. Kn, (Kop.) a u Písku (Vař,). Šanderova L. lacustris patří sem. 

 Truskovice, Libějice, Netolice. 



Také vyšší kusy plovalky bahenní bývají na posledním závitku nápadně ač 

 tupě hranatý, a takový tvar nazývá se angulosa Cless, Z Čech jsou známy takové 

 formy od Houšky u St. Boleslavi (Bb.). 



Var, viilgarts West. Skořápka dosti pevná; kotouč vytáhlý, 

 delší než ústí; poslední závitek mírně břichatý bez hrany; ústí vejčité, 

 zevnitřní kraj obústí pěkně obloukovitý. — Výš. 50 mm., šíř. 20 mm. 



Odrůda tato jest známa jen od Písku (Vař.), ze St. Labe u Houšky (Bb.) a 

 z Tábora (!). 



Monstrositu skalaridní videi jsem v zásobách musejních od St. Boleslavi. 



Plovatka bahenní jest u nás zajisté druhem nejproměnlivějším, čehož příčinu 

 slušno hledati v různosti vod, jež obývá. Nepochybuji, že bohatost' porostu rostlin- 

 ného, rozsah vody, její pohyblivosť nebo stojatosť má veliký vliv na proměnu tvaru. 

 Ve vodách bahnitých pokrývají se skořápky rmutem a bývají až černý. Vody vápnem 

 chudé dávají vznik skořápkám tenkostčnným a nutí živočichy, aby potřebu uhličitanu 

 vápenného uhrazovaly tím, že si navzájem skořápky ohryzují, jakž to řečeno o plo- 

 vatce toulavé Jako plovatka nadmutá stavívá i tato skořápku o kus dále, když se 

 již vytvořil ohrnutý kraj obústí, což poskytuje kusy zrovna znetvořené. 



L. stagnalis jest obyvatelkou celé Evropy, Sibiře a střední Asie. 



///. {Limnophysa Fitz.) Skořápka tlustosténná, věžovitá, 

 ze 6 — 7 závitků; poslední není nápadný; výška ústí vždy menší 

 až o mnoho menší než polovice skořápky; pyskaté obústí není 

 nikdy ohrnuto. 



7. Limnaea palustris Miill. — Plovatka kalužní. 



Vesmír XVII. str. 260, obr. 83, ť. O, 8. 



Živočich šedavě temně hnědý až skoro černý; tykadla velmi 

 ostře trojúhelná; chodidlo modravě černé. 



Skořápka věžovitě vytáhlá, pevná, sotva průsvitná, hnědá, 

 velmi jemně a hustě rýhovaná i podél švu vtisklými, jemnými čarami 

 porytá a tedy hedbávitě lesklá i často mřížovitě zprohýbaná; závitků 



