120 



Bydliště: travnaté vody stojaté a mírně proudící. 



Byla pozorována na místech, jež jsou : Brandýs n, L., Ml. Boleslav, Josefodol, 

 Kolín, Č. Kamenice, Turnov, Duchcov, Bílina, Benešov, Děčín (SI.), C. Lípa (Schm,\ 

 Písek, Vodňany, Soběslav (Duda), Pardubice (Kš.), Ostroměř, Bělohrad, Jičín, Pro- 

 tivín, Libějice, Truskovice, Netolice, údolí Mezihorské, Sobčice (Sand.), v Kněžovce 

 mezi Skřivany a Pazdernou, Sloupno, Smidary, Poděbrady iKl.), Sušice, Hrádek, 

 Deštná (P. Kub ), Břežnice, Rožmitál, Strakonice (Var ), Neratovice (mal. s.), Bě- 

 chovice, Čelákovice, Zlíchov (Nsk.), St. Boleslav (Bb ), Byšice, Mníšek (Rs.), Libeň 

 (Schobl), Hradec Králové (Tocl), Poděbrad}', St. Boleslav (Janda), rybník Kačležský 

 (zool stan ), C. Budějovice (Pinč), Kouřim (Ben ), Třeboň (Weinz.), Počátky, Jin- 

 dřich ův Hradec (Petr), Něm. Brod, Friedenava, Něm Schiitzendorf, Chlistov, Cho- 

 těboř, Habry (!). 



Levatka říčná pohybuje se ve vodě drkavě a umí, obrácena jsouc do vody 

 chodidlem po povrchu vody plovati tak, jak to činí plovatky. Vytažena z vody 

 mrská zadkem jako ryba. 



Rozšíření zeměpisné má ohromné, neboť se nachází v celé Evropě a sahá 

 skrze Sibiř až do Amurska a Mongolská. 



Rod 20. Planorbis Gueit. — Okružák. 



živočich útlý s hlavou na konci vykrojenou, tykadly dlou- 

 hými, nitkovitými, oči při nich na straně vnitřní; krátké chodidlo 

 jest na předku rovně zakončeno, vzadu zaokrouhleno; čelisť jest 

 ze 3 částí; páska jazyková má zoubky v osní řadě sice užší, nikoli 

 však kratší; příčné řady zoubků jsou docela přímý; otvor dýchací 

 i úsií plemenidel jsou na^levém boku. 



Obr. č. 142 Planorbis comeus (se zvířetem). 



Skořápka terčovitá, nijak nevyvýšená, ba nahoře i dole pro- 

 hloubená, nebo nahoře lovná a dole dutá i naopak; na spodní straně 

 jsou někdy všecky závitky viditelný, i lze tu i o dolním švu mluviti; 

 ústí jest patrem vykrojeno; obústí ostré, rovné a zevní (horní) kraj 

 bývá více protažen než vnitřní (dolní), a takž jest pak ústí často 

 velmi šikmé; oba kraje jsou na patře spojeny. 



Okružáci žijí převahou ve vodách stojatých a bývají na svých stanovištích 

 velmi hojni. Vzhledem ku tvaru mění se velmi málo, a to asi následkem toho, že 

 se zá\itky pomaloučku vzmáhají a jen v jediné rovině vinuty jsou, což u plovatek 

 právě naopak jest. Za to bývají časté zvrhliny, jež povstávají tím, že se vzrůstají- 

 címu závitku nějaká překážka nastaví, jež jej z obvyklé cesty svede. Nacházejí se 

 tedy kusy, jež jsou aspoň částečně rozvinuty nebo se závitek dostává i pod rovinu 

 kotouče. U okružáka ploského vyskytují se kusy, u nichž poslední závitek se při- 

 kládá místem vý§ a místem níž. 



