142 



Skalarídní kusy sebral 'p. Košťál u Pardubic. Prvé závitky jsou vinuty zcela 

 normálně, poslední však sestupuje pod spod a drží se kolkolem kraje předposledního 

 závitku. Celek potom vypadá jako dva jedinci dle plochy na sobě přilepení. 



Točenka plochá by snadno mohla za nějakého okružáka pokládána býti, 

 rozezná se však kruhovitým ústím, jakého tam nikdy není. Skořápky bývají na 

 trubkách larev chrostíků nalepeny, a těmi se nejspíše prozradí a pak mohou i živé 

 kusy nalezeny býti. 



Druh tento žije místy v celé Evropě, a jest i v Sibiři až na Kamčatku 

 rozložen. 



Poznamenání. Nápadno jest, že bahenkovití a točenkovití naskrze scházejí 

 v jižní polovici království Českého ; výjimku činí jenom stanoviště bahenky živorodé 

 kolem Písku. 



