FRiTHioF nordström: lepidopterologiska notiser. 123 



tillhörande en andra generation. Äggstadiet varar ungefar 

 14 dagar, om man beräknar tiden mellan varje hudombyte 

 till ungefär 8 dagar, skulle äggen sålunda vara lagda i början 

 av september, I »Nord. Fj.» anges ej någon flygtid, Adlerz 

 i »Svenska Fjärilar» anger denna till maj — juni, KlÖCKER i 

 »Natsommerfugle I» för Danmarks vidkommande till maj — 

 juli, för Tyskland är flygtiden enligt Berge-Rebel »Schmetter- 

 lingsbuch» maj — juni och mera sällan även juli eller augusti. 



Pr gam anastomosis L. I mitten av augusti 191 1 fann 

 jag å Runmarö flera äggsamlingar på undersidan av bladen 

 till Salix pentandra. Äggen läggas tätt bredvid varandra i 

 större eller mindre samlingar, ofta i 2 lager på varandra. 

 Alla larverna spunno någon tid efter första hudömsningen in 

 sig var för sig såsom Peyron beskrivit i Ent. Tidskr. 1911,8. 93, 

 ingen enda fortsatte sin utveckling denna höst, trots flera 

 försök från min sida att hjälpa till; kanske hade det lyckats, 

 om jag först lagt larverna på is en tid.^* 



Pygœra curtnia L. och pigra HUFN. Jag tror mig i an- 

 ordningen av det dubbla rödgula sidobandet ha funnit ett 

 sätt att skilja de fullvuxna ,^ •••♦• 



larverna till dessa arter från ^-''^*-N^,l«^*l^^,^ « * • « « 

 varandra. Detta sidoband Ct. •^. 



utgöres av 2 rader rödgula Fig- i- Skematisk teckning av sidoban- 

 o^ -11 1 " det hos Pygœra pigra L. (a) och curtula 



vårtor, vilka hos pigra sta Hufn. (c). 



i avlånga fläckar av samma 



färg, dessa fläckar äro i nedre raden sammanflytande till en 

 vågformig linje, å de främre lederna sammansmälta de dess- 

 utom med övre radens fläckar till ett brett odelat band. Hos 

 curtula äro endast vårtorna rödgula, utan eller med obetyd- 

 liga, rödgula fläckar omkring, vilka dock aldrig sammanflyta 

 till en vågig linje (fig. i). Den ljusa »gaflel»-teckningen, 

 som ofta, kanske oftast, finnes å huvudet, följande suturerna 

 mellan hemisfärerna och clypeus och således i form av ett 

 upp- och nedvänt Y, har jag funnit hos båda arterna, vilka 

 även kunna ha helt svart huvud utan teckning. Denna teck- 

 ning varierar f. ö. i utsträckning och skärpa, ibland är »skaf- 

 tet» på Y:t mycket brett, så att teckningen blir ett brett, i ena 

 ändan vinkligt utskuret band, vilket jag åtminstone funnit hos 



