bestandig blive svagere. Betragtes Dyret fra Underfladen, sees disse Linier forrest med 
en Retning forefter, længere hen paa Siden udad rettede og bagtil bestandig mere bagud- 
reltede, indtil de bageste fra begge Sider mådes paralellåbende med Dyrets Længdeaxe. 
Under Mikroskopet sees hver bestaaende af et Bundt temmelig tykke, noget flade, parallel- 
låbende, udeelte, glatte Traade, som udefter blive tyndere, og ofte der sees noget slange-— 
bugtede; udimod den ydre Kappebræmme tabe de sig, imedens de her tillige sprede nogle 
af deres Traade. Hverken ved Injection (paa hvis Resultater jeg idvrigt ved denne 
Undersågelse aldeles ikke tør stole) eller ved Mikroskopet have Kar været at opdage 
i dem. 
Denne Stribning, saa tydelig paa den ydre nedadvendte Flade, sees paa den 
indre mod Skallen vendende, fuldkommen glatte Hudside, kun svagt gjennemskinnende ; 
den er altsaa ikke det, man kunde have antaget den for, det ydre Udtryk for Striberne 
paa den indvendige Skal. Det er sikkerlig den, der har forledet Cuvier) og senere 
Blv. til hos disse Dyr at antage Tilstedeværelsen af udvendige Gjæller under Kappen. 
Stribningen af denne Hududbredning synes, skjøndt intet Sted omtalt og afbildet kun hos 
Cantraine [M. Audouini (C.)], at være characleristisk for alle ægte Marsenier; den iagttages 
meget tydelig baade hos M. latens og M. producta. 
Huden paa Ryggen er tyk, jævn eller svagt knudet; jeg havde først troet heri at 
kunne see et Kjonsmærke, meent, at Hannernes Hud ved den sidste Egenhed skjelnede 
sig fra Hunnernes; saadant synes imidlertid ikke at være Tilfældet; af 3 &, som bestemt 
tilhårte samme Art, havde den ene en fuldkommen glat, de 2 andre en svagt knudret 
Hudoverflade. Skallen kan tydelig fåles, men ikke sees gjennem Huden; kun dens almin- 
delige Omrids tegne sig bestemt udvendig. Endnu tykkere end hos Middelhavsarterne var 
denne Hud hos M, producla, medens den hos M. latens derimod er meget tynd. — Huden, 
som allerede for det blotte Oie viser en Mængde spredte lysere Puncter, sees under 
Mikroskopet sammensat af stérre og mindre rundaglige eller uregelmæssigt kantede Celler 
med mellemleirede Kjærner og Elementarkorn; disse Urdele ere samlede og tæt sammen- 
%) Bulletin des sciences par la Soc. Philomatique. 4to Paris no. 31. (Vendemiaire an VIII = Octb. 1799) p. 52. 
»Sur Panimal du Sigaret. (Helix haliotoidea, L:)€. 
Ce mollusque est du nombre de ceux, qui paraissent d”abord nuds, c'est å dire dépourvues de 
coquille, et qui cependant en recélent dans Pépaisseur de leur manteau. Au premier coup d'oeil il 
ressemble a une large limace ou mieux encore å un doris, qui maurait point de branchies sur le dos. 
Il est ovale, convexe, lisse et son manteau déborde son pied tout autour; sous ce large rebord sont 
des vaisseauv , qui paraissent destinées å& la respiration; la téle est sous la partie antérieure du 
manteau, applatie et portant deux courts tentacules; å son cåté droit sort la verge, qui est grosse et 
longue; la coqulle est dans le manteau sans adhérences comme Pos de la seiche, mais les viscéres se 
moulent dans la spirale”. 
4 
