29 
sidste Vinding gaaer Tyndkappen over i en fortykket, flad, ligesom brusket Kapperand, 
hvis Underflade ligefra Columellarranden forom og til Spirets Begyndelse er fri (d. e. lader 
sig lofte i Veiret som en smal Kant); som en smal, ligeledes ligesom brusket, men med 
Underfladen tilhæftet Stribe sees den bagom under den store Levervinding låbende forbin- 
dende Fortsættelse af samme, fra hvilken en Forlængelse stiger opad den med S6ilen i 
Berårelse liggende Deel af Tyndkappen, hvor den umærkelig taber sig. — Paa- Tyndkappe- 
udbredningen sees desuden meget tydelige Muskelpletter; Tilhæftningsenderne af de Muskel- 
masser, der nemlig hæfte Dyret til Skallen, ere her, som hos Haliotis, Stomax (Mtf. 1810) o. fl. 
ei paa Columellaen, men fjernede fra den; og selve Muskelmassen er dertil ei, som hos 
hine, enkelt, men een til hver Side; ud imod håire Rand i en ringe Afstand fra det lille 
Spir sees saaledes en næsten lineair, halvmaaneb6iet Muskelplet; mod Venstre, men længere 
fortil, en lignende, men mere skraatlåbende, der bagtil skyder sig ud i en lille Forlæn- 
gelse; begge ere glatte, fremstaaende (især venstre), temmelig faste og resistente for 
Fålelsen.. Omhyllet af Testicular- og Levermassen, samt undertiden krydset af vas defe- 
rens, forfoålges den Muskelmasse, der danner den høire Muskelplet ned imod det håire Hjørne 
af Gjællespalten (for derfra vel at fortsættes ind i Fodens Muskelmasse); denne Muskel- 
masse bestaaer af 2 tykke, næsten senede Strænge, der opad ere låbne sammen i en stor 
Muskelplet, nedad blive smallere og der atter forenes i en trind Stræng. Til den venstre 
Muskelplet saaes flere tykke og udenfra (fra Foden) opstigende Muskelbundter, der i den 
øvre Spids vare ligesom tendinåse; lige umiddelbart under denne venstre Muskelplet findes 
den bageste Gjælles venstre Ende samt Hjertet"). Disse Muskler bestaae af tæt sammen- 
trængte, ikke bundlede Traade med mellem samme indsprængte, ikke ret talrige, langstrakte 
Celler med en oftest meget tydelig Kjærne. 
Gjællehulen.  Gjennemklippes Tyndkappen nu langs sin håire Tilhæftnings- 
rand og slaaes til Side, sees begge Gjællerne og ved sammes venstre Ende Hjertet, 
tilhæftede til den tilbageslaaede Deel; tillige ligger da Gjællehulens Gulv blottet”). Gjælle- 
hulen er hos Marsenia temmelig rummelig, mere eller mindre hvælvet (efter Skallen), 
strækkende sig noget bagtil og til Håire hen under Forplantningskjertlen og Leveren; 
Hulens Gulv dannes af det musklede Diaphragma, der — som sædvanlig hos Gastræopo- 
derne — deler hele Legemelis Hule i 2 Caviteter, en vre og mindre, Gjællehulen, der 
udad communicerer med det omgivende Medium; og en stårre, nedre og bageste, der 
allevegnefra er lukket, men indeholder flere sig udad aabnende Organer.  Gjællehulens 
Bund dannes af den skraat mod Hoire udvigende Ægge- eller Sædstok; mod dens dvre 
NØ ONØS 
” = 
<a 2 
- 
Ba w 
