nå 
tilhæftede til Tyndkappen; den bageste Gjælles Blade ere smallere, ligesom scalpelbladfor — 
mede, og kun med deres korte skraatstillede Basis tilhæftede efter Forlåbet af V. bran- 
chialis.. Under Mikroscopet synes et stårre Kar eller blodfårende Canal at kunne bemærk es 
langs hver Rand af den større Gjælles Blade, ligesom og Tværgrene, der sætte disse i 
Forbindelse med hinanden. 
Iljertet. Hjertet”) ligger, som sædvanlig hos de prosobranchiate Gastræopoder, 
bagved Gjællerne, og, som det af de ydre Form- og Skalforholdene var at vente til Venstre. 
Det er forholdsviis temmelig stort, omsluttet af en temmelig snever Hjertepose. Hjertet 
selv bestaaer af et slapt, næsten triangulairt Forkammer og et mere afrundet Hjertekammer 
der i Størrelse omtrent er lig Forkammeret, men ulige fastere og tykkere i sine Vægge. 
Aabnes Hjertet, sees en circulair, ligesom fliget Klap mellem Forkammer og Kammer. 
Forkammerets indvendige Flade er glat, Hjertekammerels viser stærke Længdetrabeculae, 
især en stårre langs den ene, jeg troer, forreste Rand. Under Mikroscopet sees Hjerte- 
kammerets Vægge sammensatte af Muskelbundter, der ere netformig sammenslyngede ; 
imellem Bundterne sees endeel Korn eller Cellekjærner indsprængte. I Forkammeret ere 
Traadene mindre tæt sammentrængte og i mindre Grad end i Hjertekammeret samlede i 
Bundter.  Forkammeret modtager en temmelig stor V. branchialis, der synes at komme 
umiddelbart fra den bageste Gjælle og optage en anden Stamme fra den forreste Gjælle. 
Hjertckammeret afgiver fortil og til venstre Side en stor Aare, der strax spalter sig i to, 
een med Retning fortil, en anden med Retning bagtil. Med Sikkerhed at angive Noget om 
det videre Forlåb af Aarestammerne har ved mine faa Exp. ikke været muligt. 
Sliimblade. Bagved Gjællerne sees Gjællehulens,Loft svagt foldet og ligesom 
lidt fortykket; er dette de almindelig hos Gastræopoderne forekommende Sliimblade (feuil- 
lets muqueux Cuv.)? Uomtalte tår jeg fremdeles ikke lade nogle kalkede flade Concrementer, 
der i alle Expl. fandtes i Gjællehulen og klæbede fast til den stérre bageste Gjælle og 
Gjællehulens Loft; have de deres Oprindelse fra hine Sliimkjertler eller fra Nyrerne, som 
jeg idvrigt ikke har fundet? De brusede med Syrer; deres ringe Størrelse tillod idet- 
mindste ikke mig nogen Prove paa indeholdt Urinsyre. 
Excrementer. I et Par Exemplarer bemærkedes Excrementer mod Udgangen af 
Gjællehulen; de vare kugelrunde og viste sig under Mikroscopet som en grumds Masse, 
hvori enkelle Legemer, der lignede Slauridier eller lignende Former, vare iblandede. 
Herefter at afgjåre, om Marsenierne ere phytophage eller zoophage, skal jeg ikke vove; 
efter deres Affiniteter turde de vel nærmest være zoophage. Lamarck's og de engelske 
Forfalteres Axiom, at de heelrandede Skaller havde herbivore, de emargineerte eller 
1) tab. I. fig. 6". 
