43 
trukne); concentreret Flussyre har jeg ikke kunnet anvende. Med den formlåse uorganiske 
Rest, der blev tilbage efter Glådning af et Stykke af en radula af en Marsenia (perspicua), 
har jeg flere Gange anslillet Kiselproven med Blæserår, men har aldrig seet mindste Spor 
af indeholdt Kisel, som jeg derimod fandt, men rigtignok i yderst ringe Mængde, indeholdt 
i Asken af et glådet Parti af Raspepladen af Strombus gibberulus (L). Jeg har senere 
anstillet en Analyse af en Deel Tænder fra Raspepladen af Bucc. antiquorum, Beck (Triton 
nodiferum, Lmk). Først kogles samme med concentreret Salpetersyre under fuldstændig 
Oplåsning, derefter Inddampning til fuldkommen Tårhed, og derpaa stærk Opvarmning; 
det Tilbageblevne oplåstes fuldstændigt i fortyndet Sallsyre: altsaa synes ingen Kiselsyre 
indeholdt. Til den saltsure Oplåsning tilsåttes Ammoniak, hvorved Bundfald; Bundfaldet 
frafiltreredes, glådedés og oplåstes igjen i Salpetersyre; ved Svovlbrint-Svovlammonium 
da sort Bundfald, ved guult Cyanjernkalium blaa Farve: altsaa Jern indeholdt. En anden 
Deel af Bundfaldet med Ammoniak udvadskedes fuldstændig, oplåstes i Saltsyre, derefter 
tilsattes Svovlsyre og stærkt Alcohol, hvorved ingen Udskilling: altsaa phosphorsuur Kalk 
eller Fluorcalcium.  Filtratet fra Ammoniak-Bundfaldet frembragte med Oxalsyre Bundfald, 
som var oplåseligt i Saltsyre: altsaa Kalk. Reaction for Fluor blev desuden udfårt ved at 
glåde Massen i Platindigel, opvarme svagt med Svovlsyre, hvorved ingen Ælsning paa 
Glas"). — Hvad det nu var for en Siliciumforbindelse, der skulde findes som Bestanddeel og, 
som det synes, væsenlligste Bestanddeel af Tænderne, fremgaaer ikke af Hancocks og 
Embletons Angivelser; men det skulde vel være Kiselsyre eller forskjellige Silicater. Den 
rene amorphe Kiselsyre (det ér vel altid som incohaerent, at den i de dyriske Organismer fore- 
findes) er i Dyreriget først efterviist i forskjellige Infusoriers Pantser, senere i Fuglenes 
Fjær (Gorup-Besanez), i Fuglenes (Gaasens) Blod (Henneberg) 0. fl. St., og kunde saaledes 
meget vel ogsaa forefindes her”). Imidlertid synes Siliciumforbindelsen — hvis en saadan 
virkelig undertiden er tilstede — ikke som Kiselsyre at forefindes eller idetmindste da at 
forekomme i saa ringe Mængde, ut den neppe kan spille nogen videre væsentlig Rolle 
eller væsentligt betinge Tændernes Haardhed. Som forskjellige, lettere oplåselige Silicater 
kan Silicium derimod muligt hyppigere være tilstede, men under ingen Betingelse kunne 
1) Tandforholdet hos Patella melanosticta, Gm. (? Nicobar?) er hidtil ikke afbildet; det gives derfor her 
tab, I. fig. 33—36. De ydre Tænder sces ofte låsnede og med Spidsen drejede i en deres oprindelige 
modsat Retning, udefter. Saltsyre oplåste ved svag Opvarmning Tænderne tildeels, Sidetænderne end- 
ogsaa aldeles; kun de sorte, i en Hule (bevægelig) hæftede Spidser, holdt sig uforandrede, paavirkedes 
heller ikke af Flussyre. 
2) Varrentrapp, som har skrevet Artiklen ,,Kisel og Kiselforbindelse" i Handwårterb. der reinen und angew. 
Chemi IV. (1850) synes ikke at kjende Noget til Kiselens supponerede Forekomst i Gastræopodernes 
'Tungetænder. ; 
6t 
