78 
reste Deel af Gjællehulen; den er mod Enden noget tilbagebåict, tiltager altid i Sløårrelse 
mod Spidsen, er i Almindelighed sammentrykt, sjeldnere trind; gjennem den låber efter 
hele dens Længde Enden af Sædgangen (ductus ejaculatorius), hvis Spidse kan træde frit 
frem gjennem en Aabning ud imod Enden af Lemmet;— vuiva sees som en gjennem- 
boret Vorte indenfor Gjællespaltens håire Hjørne. i 
Gjællehulen er hos hele denne Gruppe forholdsviis stor og rummelig, skjåndt 
(formedelst Skallen) i Almindelighed noget nedtrykt; til dens Loft ere hæftede 2 Gjæller. 
en forreste mindre med modstaaende Gjælleblade, en bagtil liggende stårre med eecnsidige. 
Gjællebladene i den forreste ere altid befæstede med deres hele åvre Rand; de i den 
bageste have enten en (næsten) fuldstændig-fri &vre Rand (Marsenia) eller kun Spidsen 
fri (Marsenina) eller ere tilhæftede med hele hiin Rand (Onchidiopsis). Det bag Gjællerne 
liggende sliimafsondrende Apparat er ofte temmelig stærkt udviklet. — Krængemunden er 
meget udviklet; den har en vertical Mundspalte med furede Læber og indenfor samme 
altid en stærk Hornbeklædning, som ofte (Marsenia, Onchidiopsis) viser en meget sam- 
mensal histologisk Bygning. I Mundhulen findes en meget udviklet Tunge; denne bestaaer 
af 2 musculdse Sidelegemer, som oventil ere forenede ved en stærk Membran, saa at Tun- 
gens Axe altsaa indtages af en central langstrakt Hule”); Muskelmasserne tage deres Ud- 
spring fra Sidedelene (Vingerne) af en fibrocarlilaginds, indenfor Tungespidsen liggende 
Saddel. Midten af Tungens åvre Flade indtages af den forreste Deel af Raspepladen, som, 
hvilende i den ved hiin omtalte Membran frembragte Fordybning, til hver Side breder sig 
ud i en Vinge, der saaledes som almindeligt hos de Gastræopoder, hvor den tandbesalte 
Deel af Raspepladen er smallere end Tungens åvre Flade, hviler paa dennes Sidedele. 
Baglil paa Tungen findes en Aabning, hvorigjennem Raspepladen fortsætter sig i en Skede, 
som omgiver sammes bagtil liggende, frie, oprullede Ende. Tandbeklædningen bestaaer hos 
alle Slægterne af en temmelig stor Mellem- og en større Sidetand; Mellemtanden er svagt 
udrandet ved basis eller undertiden dybt klåvet (Marsenia), Spidsen allid ombøiet bagad og 
låber ud i en stor Od og flere smaa Sidetakker (Denticulalioner); — Sidetænderne cre 
store, mere langstrakte, smalle, næsten trapezoidale; deres Spidse er ombåiet indad mod 
Middellinien og léber ud i en stor Od, som paa Siderandene bærer flere Saugtakker ; 
Mellemstykket af Sidetænderne cer tveklåvet efter hele Længden af sammes Ryg eller, om 
man vil, sammenbåiet, saaledes at det danner en Halvcanal; — hos de 2 Slægter (Mar- 
senina, Onchidiopsis) ere lillige et Par krogbåiede Tænder tilstede udenfor de forrige (d. 
e. udad imod Siderandene af radula).  Hiin Udhuling af de store Sidetænder langs hele 
)) Denne Hule, som allerede delle Chiaje synes at have seet hos sin H. neritoidea, har en næsten almindelig 
Forekomst gjennem Gastræopod-Classen, saaledes som jeg haaber snart at faae Leilighed til at vise det. 
