32 
30. Astropecten arcticus Sars. 
Reise i Lofoten og Finmarken pag. 161. 
Fauna littoralis Norvegiæ, 2 Heft. pag. 61 Tab. 9 fig. 16—18. 
Astropecten Litkeni Barrett Annals of Natural History 1857 
Vol. 20 pag. 46 Tab. 4 fig. 3. 
Denne af mig allerede i Aaret 1850 opstillede Art er senere 
(i 1857) af Barrett beskreven som ny under Navnet Astropecten 
Litkeni. Dette er saameget besynderligere som denne Forfatter 
i Forening med M'Andrew i en næstforegaaende Afhandling i det 
citerede Tidsskrift pag. 45, »List of the Echinodermata dredged 
between Drontheim and the North Cape,% anfører Astropecten 
arcticus Sars som af ham funden ,ved Nordland paa 150 F. D., 
meget sjelden,* hvorimod hans Å. Liitkeni angives at forekomme 
»almindelig ved Nordland og Finmarken paa 20—100 F. D.* 
Hvad Barrett forstaaer ved Å. arcticus er det mig ikke mue- 
ligt at sige; men sikkert er det, at hans Å. Litkeni, efter hans 
Beskrivelse og Afbildning, er identisk med min Å. arcticus. 
Qgsaa paa min sidste nordlandske Reisei 1857 fandtes denne 
Søstjerne ved Øxfjord i Finmarken paa 100—150 F. D., blød 
Leerbund, i Exemplarer af 11” Tværmaal eller noget derover, og 
mindre Exemplarer ved Tromsø og Slaatholmen (i Lofoten) paa 
30—%0 F. D. Et saadant ungt Individ af I” Diameter, hos hvil- 
ket forresten Forholdet af Skiven og Armene allerede var som 
hos det voxnre Dyr, havde overalt ovenpaa en rødlighvid eller 
meget svag rosenrødlig Farve. Den største Deel af Skivens Ryg- 
side indtoges af en mørk brunrød Rosette, som fremkom af den 
gjennem den halvgjennemsigtige Hud skinnende Mave med dens 
Radialblindtarme, hvilke sidste dannede Rosettens Omrids i Form 
af 10 parviis stillede coniske, med en og anden liden fingerformig 
Fortsats besatte Lappe, hvilke endnu vare saa korte, at de ikke 
naaede hen til Skiveranden, end sige ind i Armene, hvori de 
senere strække sig ind. Antallet af Randplader var kun 12 paa 
hver Side af Armene foruden den store uparrede Endeplade paa 
Armspidsen. 
