99 
ere sammentrykte fra begge Sider, altsaa smalere end alminde- 
lig, undertiden stærkere indtrykte paa den ene end paa den an- 
den Side, og paa Bugsiden enten flade eller indhulede, ofte over- 
ordentlig stærkt især i den forreste Halvdeel. Atter andre, fra 
2 indtil 7” lange, ere mere eller mindre stærkt sammentrykte fra 
Siderne alene i den bageste Halvdeel af Skallen, hvorved denne, 
seet enten fra Ryggen eller Bugen, faaer et trekantet Qmrids 
med runde Hjørner; Bugsiden er derhos enten flad eller indhu- 
let, og i det første Tilfælde er det postorale Felt (area) mere 
eller mindre convext, ja ofte stærkt gibbøst. Ved den mest ex- 
cessive Sammentrykning faaer denne sidste Form et heel forun- 
derligt Udseende, idet det postorale Felt er saa stærkt compri- 
meret fra begge Sider, at det faaer Form af en høi Kam, som 
fortil er smal og skarp, længere bagtil bredere og mere tilrundet; 
ligesaa er det bageste eller superanale Rygfelt comprimeret og 
-høit kamformigt ligesom hiint, hvorved Skallen, seet fra Siden, 
bliver meget høiere i dens bageste end i dens forreste Halvdeel. 
Udmaalinger af et saadant Exemplar: Længden 22"", Breden i 
Skallens forreste Halvdeel 15"", i dens bageste 9mm, Høiden i den 
forreste Trediedeel 8"", i de bageste Totrediedele 18»m, 
60. Spatangus purpureus 0. F. Mill. 
Zool. dan. 1 Fasc. pag. 5 Tab. 6. 
Forbes, Hist. of Brit. Starf. pag. 182 fig. 
Denne store og smukke Form forekommer temmelig almin- 
delig, skjøndt aldrig i nogen synderlig Mængde, ved hele vor 
Syd- og Vestkyst, hvor den især ude ved Havet er baade hyp- 
 pigere og større end inde i Fjordene, paa 10—60 F. D., Sand- 
bund. Ved vor nordlige Kyst synes den at blive sjeldnere; i 
Lofoten har jeg endnu fundet den af og til paa flere Steder, især 
ved Værøen i store (over 4" lange) Exemplarer, hvorimod den 
« ikke er forekommen mig ved Finmarken, hvor dog Lovén og 
Barrett & M'Andrew have fundet den. Den er sydlig udbredt 
til Bohuslån, Helgoland (efter Leuckart) og de brittiske Øer fra 
Shetland indtil Cornwall. OQm.dens specifiske Forskjel fra den 
4 3 
