122 
gestok, ere kugleformige, omgivne af en gjennemsigtig Hud 
(Blommehud), som ligger tæt til den af meget smaa rundagtige 
gule halvgjennemsigtige Korn bestaaende Blomme, hvori en stor 
mørkere, hos de mindre Æg især tydelig Kiitmblære (ibid., o), 
indeni hvilken hos alle Æg bemærkes en kugleformig, skarpt con- 
toureret klar Kiimplet (ibid., d). 
Svælget omgives tæt bag Kalkringen af Vandkarsystemets Ring- 
canal (Fig. 2, k, Tab. 13 fig. 7, 8, a), som har tykke stærke 
Vægge og afgiver 5 korte og tykke Radiærcanaler (Fig. 7, 8, b, b) 
hvilke løbe fortil mellem de 2 Spidser paa den bageste Ende af . 
Kalkringens radiale Stykker (ibid. c, €) og derefter skjules af 
- denne, samt den Poli'ske Blære. Denne (Tab. 12, Fig. 2, 1, Tab. 
13 fig. 7, 8, d, fig. 10, 11) er ikke synderlig stor, sidder paa en 
lang cylindrisk Stilk, og har Form af en Retorte, idet den er bu- 
get paa Midten og mod den ydre Ende efterhaanden smalere og 
krumbøiet. I dens stærke Vægge, hvilke ligesom Ringcanalen 
vise mørk brunfiolette Pigmentpletter, løbe meget tydelige, lidt 
snoede parallele Muskelfibre efter Længden. En Steencanal be- 
mærkedes ikke; formodentlig er den ved Dissectionen bleven 
afrevet. 
Rundtom den ydre Flade af Svælgringen nær ved dens ba- 
geste Rand sidder en Kreds af Blindtarme, de saakaldte Tenta- 
kelampuller (Tab. 12. fig. 2, m, m, Tab. 13 fig. 7—9, ee) hvilke 
ere rettede bagud og flottere frit i Kroppens Hule. De ere cy- 
lindrisk-coniske, tykkere ved Basis, hvor de sidde fast, og efter- 
haanden smalere imod deres bageste eller frie Ende. Antallet af 
disse Ampuller, altsaa ogsaa af Tentakler, er 15; dog fandtes 
hos det undersøgte Exemplar endnu en sextende (Fig. 7, 9,9) 
som var meget mindre end de andre og sad skjævt ganske tæt 
ved og foran en af disse. — Sandsynligvis var dette abnormt og 
Regelen er sikkert 15 Tentakler. Om Formen af disse sidste el- 
ler deres ydre fremstrækkelige Deel kunde Intet erueres, da de 
forbleve liggende i stærkt contraheret Tilstand i en Munden om- 
givende cirkelformig Hudfold eller Grube. 
Den ofte nævnte Kalkring (Fig. 8, hh, fig. 12), som omgi- 
