54 ENTOMOLOG IS K TIDSKRIFT IQ06. 



grönt och fingo hafva bladen k\ar nästan oskadade, 

 hvaremot obesprutade plantor till större delen uppâtos (Pram- 

 BERG). Vid Alnarp förekomnio larverna i sådan mängd före- 

 gående år, att kålbladen uppåtos, så att blott de gröfre ner- 

 verna voro kvar, men hvitkålen lämnade likväl på hösten 

 hufvuden, som dock knöto sig sent och blefvo af ringa stor- 

 lek. Ar 1905 syntes larven blott på fä ställen, och fjärilarna 

 voro ytterst sällynta (Hedlund). Vid Algustorp, äfven i 

 Skåne, voro fjärilarna däremot mycket allmänna, men lar- 

 verna jämförelsevis få (N. Karlsson). Möjligen hade fjä- 

 rilarna gjort vandringar, hvilket emellanåt händer. 



Både rofvefjärilar och rapsfjärilar [P. napi L.) voro ytterst 

 allmänna 1905 i Skåne, och smålarver funnos äfven, men regn- 

 tid inträllade, och då försvunno de till största delen. 



Vid Hede i Älfsborgs län varsnades massor af puppor 

 af P. napi i roflandet under oktober (W. Hamilton) — En- 

 ligt RiTZEMA Bos kunna de kåltjärilpuppor, som eljest bruka 

 öfvervintra, lämna fjärilar redan under hösten, om väderleken 

 är mild. Dessa lägga visserligen äfven ägg, och larver kunna 

 utkläckas, men hinna ej bli fullväxta, utan dö under vintern. 



Sädesbroddflyet [Agrotis segetnm L.) har i larvstadiet 

 gjort ej obetydlig skada på sockerbetorna i S. O. Skåne samt 

 varit allmänt vid Sandbäck i Blekinge. Från flera håll har 

 denna mycket skadliga jordlarv ej afhörts i år. 



Hvitaxflyet [Hadeiia Si-cahs BjERK.), hvars larv öfver- 

 vintrar och lefver först i höstsädesbrodden samt sedan under 

 sommaren i stråna, ofvanför öfversta leden, där han afäter 

 strået, hvarigenom axet hvitnar och torkar utan att sätta 

 frukt, har ej omnämnts från mer än ett ställe, nämligen Bro- 

 by, Arneberga i Östergötland (A. G. Hanström). Det är 

 vanligen rågen, som angripes, men här var det hvetet, och 

 skadan skulle varit ganska betydlig både på nämnda egen- 

 dom och hos grannarna. 



Kålmalen [Pliitella inaculipemiis CURT., cruciferarmn 

 Zell.) har i följd af torkan under kålväxternas första och 

 ömtåligaste period anställt vidtgående härjningar och för- 

 anledt till 31 skrifvelser. Ar pa annat ställe omnämnd i 

 denna berättelse. 



