lampa: berättelse till landtbruksstvrelsex i()05. 6 i 



verna öfverfördes till en frisk kvist, men dogo snart, hvarför 

 arten ej med säkerhet kunde bestämmas. Liknande larver 

 uppträdde detta års sommar i en trädgärd i Skara. Härom 

 skrifver direktör S. Hx\MMAR ungefärligen följande: Jag an- 

 vände kvassin i tuber samt såpa. Af misstag togs i lösnin- 

 gen en hel sådan tub i stället för '/g däraf, h vilket dock icke 

 medförde någon skada hvarken på päronträden eller späda 

 törnrosskott. Bladlopplarverna och äfven de myror, som be- 

 sökte dem. syntes mycket illamående efter besprutningen, och 

 de förra decimerades rätt väsentligt, men ännu efter fiera 

 upprepade besprutningar funnos alltid några kvar. Någon 

 fullvuxen och bevingad individ säg jag emellertid icke. På 

 bladlössen synes medlet hafva kraftigare verkan, och framför 

 fotogenemulsionen syntes det mig hafva det bestämda före- 

 trädet, att icke skada växterna. — Vid Laxå bruk voro dessa 

 djur mycket talrika under den gångna sommaren. 



Apelbladloppan [Psylla mall FÖRST.) På många ställen 

 hafva fjolårsskotten på äppleträden varit ovanligt starkt ägg- 

 belagda, men förfrågningarna, som ingingo rörande äggen, 

 voro blott sex och från olika landsdelar. 



Denna vanligen till färgen ljusgröna och gula bladloppa 

 lägger sina agg vid annan årstid än den föregående, näm- 

 ligen tidigt pä hösten. Ofta får man om vintern se en mängd 

 af deras små, aflånga, i ena ändan något spetsiga, gulröd- 

 aktiga ägg på de yngsta skotten af äppleträden, och de 

 kläckas kort före knoppsprickningen, hvarefter de mycket 

 små larverna krypa till knopparna, där de så godt de kunna 

 tränga in mellan bladämnena för att suga af vaxtsaften, hvar- 

 under de aflämna sina exkrementer som en smutsig och klib- 

 big vätska. De göra nog skada, i synnerhet då de suga pä 

 blad eller blomskaft, men härjningar i vanlig bemärkelse torde 

 sällan förekomma. Från Östergötland sändes apelskott, som 

 voro ovanligt rikt äggbelagda, men någon klagan öfver lar- 

 vernas framfart har ej sedermera afhörts. 



Som utrotningsmedel framhållas vanligen afskärning om 

 vintern och uppbränning af svårt äggbelagda skott, besprut- 

 ning, då larverna framkommit, med fotogenemulsion (i till 

 10 delar vatten), lysol (högst 2 i 100 delar vatten), såpvatten 

 med något karbolsyra, kvassiainfusion, Duffturs medel (se föreg.) 



