tullgren: om sköldlöss. 77 



hvitt sekret, som rundt kroppen bildar en mer eller mindre 

 utpräglad krans af korta, fransliknande trådar, som stundom 

 i bakändan utdragas till längre eller kortare sådana. Ha- 

 narna likna dem inom föregående grupper, men äro i bak- 

 ändan försedda med ett par ofta mycket långa borst. 



Sköldlössens lefnadssätt är mjxket växlande hos olilca 

 arter. En del former hålla uteslutande till pä en enda växt- 

 art, andra åter trifvas på en mängd växter af helt olika slag. 

 Pä samma sätt finner man, att vissa växtfamiljer äro mera 

 utsatta för angrepp än andra. Af de örtartade växterna är 

 det blott ett fåtal, som hemsökas af sköldlöss, flertalet håller 

 till på träd och buskar. 



De arter, som träffas i det fria i vårt land, finner man 

 nästan alltid på de trädartade växternas stammar eller grenar. 

 Helst hålla de till i eller på kanterna af sprickor i barken, 

 men ej sällan finner man dem också på unga sprickfria 

 skott. 



Sköldlössen i våra växthus sitta däremot oftare pä bladen 

 än på grenarna. En del träffas som }'ngre på blad, som 

 äldre på grenar och stammar. På bladen sitta de helst in- 

 till de grofva nerverna, beroende därpå, att de med sina 

 stickborst där lättare nå de saftförande kärlen. 



Som en allmän regel kan man säga, att ju fuktigare och 

 mörkare läge en växt befinner sig i, desto bättre trifvas 

 sköldlössen. Stark sol och frisk luft äro således för deras 

 trefnad inga nödvändiga faktorer, snarare tvärtom, med andra 

 ord, ju klenare växten är, desto bättre må lössen. 



Sköldlössen betraktas ju i allmänhet som hörande till de 

 svåraste af våra skadedjur. Visserligen ha vi i vårt land 

 inga arter, som anställa ens tillnärmelsevis sådana härjningar 

 som t. ex. den amerikanska San José-sköldlusen [Aspidiotus 

 peniiciosns CoMST.), men mänga kunna vara obehagliga nog. 

 Särskildt har man kanske att beklaga sig öfver de i växt- 

 husen förekommande Le-cati/i/marterm och ullössen. Mera 

 sällan anställa sköldlöss på i det fria odlade träd och buskar 

 någon större skada. 



