I20 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I906. 



skopiska strukturen hade af föredraganden noggrant under- 

 sökts. Så föga utredt, som detta ämne förut var, hade han 

 t. o. m. måst uppgöra en ny terminologi. Agg af de sär- 

 skilda fjärilarterna kunde åtskiljas genom goda karaktärer. 

 Inom samma familj, ja, inom samma släkte visade sig äggen 

 t. o. m. af helt närstående arter ofta rent af typiskt olika, 

 hvadan en synnerligen stor formrikedom förefunnes. Ett in- 

 gående studium af fjäriläggen torde, enligt föredragandens 

 mening, framdeles kunna blifva af systematisk betydelse, dä 

 måhända därigenom en del ännu så länge omtvistade frågor 

 kunde komma närmare sin lösning». Många vid beskrif- 

 ningar af fjärilägg gjorda grundliga missuppfattningar kunde 

 nu af föredraganden rättas. 



I sammanhang med detta föredrag yttrade sig kandidat 

 E. MjöBERG och ordföranden, prof.'" AuRlVlLLlUS, som å före- 

 ningens vägnar tackade d:r Peyron för det af stort intresse 

 varande föredraget och tog fasta på hans yttrande om ett 

 förestående ofifentliggörande af resultaten af de så mödo- 

 samma studierna öfver fjäriläggen. 



Byråchefen J. Meves omnämnde sedan inför Föreningen 

 en af lektor Boas i Köpenhamn i »Tids.skrift for Skovvaesen» 

 skrifven anmälan af jägmästaren C. G. Ramstedts vid se- 

 naste februarisammanträdet framvisade berättelse öfver nun- 

 nans härjningar 1898 — 1902. Byråchefen Meves framhöll, 

 hurusom lektor BOAS i denna sin anmälan gjort sig skyldig 

 till missuppfattning i åtskilliga afseenden. Också hade pro- 

 fessor O. NÜSLIN i sitt innevarande år utgifna arbete: »Leit- 

 faden der Forstinsektenkunde» vid fråga om motarbetande 

 af nunnehärjningar ställt sig i öfverensstämmelse med de af 

 honom lofordade mått och steg, som hos oss vidtagits, och 

 för hvilka redogjorts i jägmästaren Ramstedts berättelse, 

 men som funnit en motståndare i lektor Bo AS. 



Filip Trybom. 



