I i^O ENIX).M()l,()c;iSK TlDSKklKl' l()o6. 



nismen kunde fördragas. Dessa former påminde bvarken om 

 ]<öld- eller värmeformerna, utan hade sin typ för sig, hvilken 

 underbart nog var densamma vid minimi- och maximitempe- 

 raturerna. Sä alstrade till exempel [puppor af J^ancssa iirticac, 

 hvilka under en följd af dagar upprepade gånger för en kor- 

 tare tid i sänder varit utsatta antingen för stark hetta eller 

 ansenlig köld i hvartdera fallet en form, känd under namnet 

 icJuiusoidcs, hvilken karaktäriseras af den ljusa, nästan gula 

 grundfärgen, de förs\ unna blå utkantspunkterna och framför 

 allt af de vid framkanten sammanflutna svarta fläckarna. 



Då denna form någon gång fångats i den fria naturen 

 och här erhållit rang af aberration under namnet ichnitsoides. 

 medan de båda tidigare nännida formerna iclmnsa och polaris 

 betraktats såsom konstanta, klimatiska varieteter, öfverfördes 

 snart detta betraktelsesätt äfven till den experimentella lepi- 

 dopterologin, och vi träffa därför här på benämningarna köld- 

 och värmevarieteter ä ena sidan och hetta- och frostaberra- 

 tioner å den andra. Uppkomsten af de förra beredde for- 

 skarna mindre hufvudbry, i t}- att man ansåg, att genom 

 försöken förhållandena i naturen efterapades, och att således 

 temperaturerna här hade förmåga att direkt inverka på den 

 i puppan sig bildande fjärilens färgteckning, till hvilket anta- 

 gande man ansåg sig så mycket mera berättigad på grund 

 däraf, att vid försöken alltid ett mycket stort procenttal af 

 försöksdjuren förändrades, och att dessa förändringar gingo i 

 alldeles motsatt riktning, om köld eller \ärme användes. De 

 resultat, som emellertid ernåddes vid försök nied intermitte- 

 rande stärk hetta eller köld, tycktes dock till en början kull 

 kasta alla antaganden om ett direkt inflytande af temperatu- 

 ren, ty de visade, att såväl hög värme som stark frost verka 

 fullkomligt lika. Det är äfven i fråga om dessa s. k. aberra- 

 tioners fylogenetiska värde och sättet för deras uppkomst, 

 som åsikterna divergera, och denna meningsskiljaktighet har 

 äfven medfört, en förändrad uppfattning af varieteterna. 



Vi vilja först redogöra för StandfuSS' ställning i frågan. 

 Hvad då först de konstgjorda varieteterna beträffar, sä har 

 han bibehållit den gamla tolkningen, att de äro en direkt 

 })rodukt af temperaturen, och att de kunna tillmätas en viss 

 fylogenetisk betydelse, i så måtto, att hos arter af sydlig 



