tullgren: besprutningar med kejsargrönt 75 



tecknar fruktsorten. Men ej sällan uppkommer ju korkrost 

 äfven på frukter, hvilkas skal normalt är glatt och glänsande, 

 och på sådana anses korkrosten ofördelaktig åtminstone för 

 deras utseende. Och verkligt skadlig blir den, då den åt- 

 följes af sprickor i fruktköttet. 



Korkrosten anses af växtpathologerna harfîyta ur mini- 

 mala sär på frukthuden under fruktens första svälliiingsperiod. 

 Och tills dato har man ej funnit någon annan orsak till detta 

 fenomen än en lindrig senfrost, hvillcen på känsliga frukt- 

 sorter skulle fran)kalla en oändlig mängd mikroskopiskt små 

 sprickor i fruktskalet. De sålunda bildade såren öfverdragas 

 med sårkork. I vissa fall kunna hudcellerna fläckvis torka, 

 hvarigenom större, sammanhängande, korkanlupna ytor upp- 

 komma. Genom dessa otänjbara ytors förekomst bildas se- 

 dermera under den fortskridande svällningsprocessen större 

 eller mindre sprickor i fruktskalet. Att dylika äfven kunna 

 uppkonmia sekundärt efter angrepp af Fusicladimn är ju ett 

 välbekant faktum. Likaledes kan ett för stort vattenöfverskott 

 framkalla en sprängning af fruktskalet. 



Om det sålunda på förhand kunde förutses, att besprut- 

 ning med kejsargrönt ej det ringaste hade med uppkomsten 

 af korkrost att göra, låg det ju i vårt intresse att genom experi- 

 ment ådagalägga den nya >/korkrostteoriens» ohållbarhet. För 

 detta ändamål ha vi anställt försök just med sådana frukt- 

 sorter, som uppgifvits i detta afseende vara särdeles känsliga. 



Såsom redan omnämnts utfördes våra experiment dels 

 i Adelsnäs trädgårdar i Östergötland, dels vid Helmershus 

 nere i Skåne. A det förra stället uppgingo försöken till bortåt 

 500. För att utröna om träden i vissa åldrar reagerade olika, 

 besprutades af en del sorter ända till fem olika åldersstadier. 

 Dock ha vi i regeln blott besprutat ett träd af hvarje, detta 

 framför allt för att vi skulle kunna hinna variera försöken så 

 mycket som möjligt. Och praktiskt sedt hade vi säkert 

 genom mängdublingaf besprutningen ej kommit till något annat 

 resultat. 



För att få veta, om de olika sorterna reagerade olika i olika 

 utvecklingsstadier, ha vi sprutat dels omedelbart efter knopp- 

 sprickningen, dels omedelbart före och omedelbart efter blom- 

 ningen. Dessutom ha vi sprutat vid olika tider på dagen, 

 för belysningsförhållandenas skull, samt vid olika väderlek. 



