tullgren: vara fruktträds fiender bland insekterna. 219 



I. Larver enstaka i frukten, gnagande grofva gångar, 

 hufvudsakligen kring kärnhuset. Larven c. 2 

 cm. lång, gulröd eller svagt köttfärgad. Hufvudet 

 brunt, näck- och ändplåt ljusare. 



Äpplevecklaren [Carpocapsa pouuviclla L.) 

 2. Larver vanl. flera, görande talrika smala, sling- 

 rande gångar i fruktköttet. Larven ung grågul, 

 äldre ljusröd och c. 7 mm. läng. Hufvudet, en 

 klufven fläck på nacken samt en rund fläck på sista 

 kroppsdelen mörkbruna. 



Rönnbärsmalen [Argyresthia conjiigella Zell.) 

 b. 22-fotade larver, gulhvita med m. 1. m. tydlig brunröd 

 rygglinie. Hufvudet rödbrunt. L. c. 12 mm. 



Äpplestekeln [Hoplocanipa tcstiidiuca Klg). 

 II. Gnagskador utanpå frukterna framkallas af bl. a. 



a. Skalbaggar. 



1 . Allonborrar „ ^ 



^ , ,, y be ofvan. 



2. Guldbaggar] 



b. Fjärillarver, t. ex. Blåhufvan. Se sid. 64. 



c. Tvestjärten [Forficida miriciilaria L.) 



d. Getingar. 



e. Sniglar. 



III. Sugande insekter på fruktskalet. 



Sköldlöss. I vårt land har man hittills blott iakttagit 

 Kommasköldlusen [Mytilaspis pouionnn BOUCHÉ). 



2. Päronträdets fiender. 



Angrepp på rötterna. 



a. Äldre och yngre rötter angripas stundom af Blodlusen 



[Alysoxyliis (Schizoiieura) lanigcr Hausm.] 

 ^ Ej hemma här i landet. 



b. Gnagskador. 



o 



1. Hvita, brunhufvade, krumböjda larver af Allonborrar. 



2. Larver långsträckta, smala, cylindriska, glänsande 

 bruna. Knappare. 



