232 ENTO.MOI.OGISK TIDSKRIFT I907. 



nogare efterseende visade den sig — såsom ju alltid är hän- 

 delsen — bestå af milliontals af omkrincr 8 mm. lånea flne- 

 larver, bleka till färgen, men med mörkare hufvuden. Om 

 tåget oroades, skyndade larverna sig att snart återtaga den 

 förra ordningen. 



En del däraf, som skickades mig i en ask, visade äfveri 

 samma fallenhet att taga form af en orm — djuren krälade 

 alldeles intill hvarandra och i flera lager. Fenomenet är sä- 

 kert ganska sällsynt, åtminstone här i Skåne, men jag har 

 sedermera hört, att duggormar äro väl bekanta i Småland. 

 Under de närmare 30 år jag bott i orten (i Skåne), har jag 

 icke hört talas om dem förut. Så mj^cket märkvärdigare var det 

 då, att några dagar efter sedan det nämnda tåget visade sig,, 

 ett annat anträffades, krypande på en väg vid Grönhult i 

 Vånga socken, ej långt från sjö. Några personer, som ginga 

 till sitt arbete, funno det en morgon, och som det ansågs 

 }'tter3t giftigt, drogo de icke i betänkande att använda en 

 half timma af sin arbetstid till att gå efter halm och noga 

 uppbränna detsamma. Jag har sedermera hört, att detta är 

 ett gammalt bruk, som ingen bör underlåta att iakttaga». 



I en låda laggda larver dogo, men där utkläcktes en 

 fluga, som efter allt att döma synes vara Cyrtoiieura assimi- 

 lis Fall., hvilken är allmän i södra Sverige. En annan art, 

 C. cœsia fick undertecknad för flera år sedan utkläckt bland 

 larver af gräsflyet (Charœas gramhiis L.) från Norrbotten. 



Som det torde svnas af föregående, har ändamålet med 

 denna uppsats egentligen varit, att fästa uppmärksamheten 

 hos de personer, som under juli månad ströfva omkring i 

 skog och mark, på detta intressanta och särdeles märkvär- 

 diga naturfenomen, som vidskepelsen gifvit namnet härma- 

 sken, och som kan lämna den uppmärksamme iakttagaren 

 rikt stoff till nöje och ett allvarligt begrundande. Det 

 har varit en särdeles g}-nnsam sommar i år för härmasken^ 

 hvarför det är sannolikt, att den kan komma att visa sig 

 äfven 1908, helst å samma lokaler som förut. 



Sven Lampa. 



