Io8 ENTOMOLOCISK TIDSKRIFT I915. 



A. gri sella F. Mindre vaxuiottet. Huvud ockragult. 

 Framvingar grä med fettglans, utan teckningar. Bakvingar 

 ljusgrå. Vingbr. i6 — 25 mm. — Sk. (7,8). 



Larven, som är ljusgrå med rödaktigt huvud och genomlysande mörkt 

 ryggkärl, lever från höst till vår i bikupor, där den inspunnen i en lös 

 oregelbunden vävnad förtär vax och bibröd. 



2. Sikt. Apliomia Hb. 



Framvingar hos ^ nära roten intill framkanten med en 

 blåslik upphöjning; diskfältet är hos c^ mycket stort, och IIIj 

 och III3 saknas. Hos Ç stå dessa ribbor mycket nära var- 

 andra. Bakvingar med mindre skarp spets än hos föreg., 

 III2 saknas. 



I. A. sociella L. Hiimleuwttei. Tavl. I, fig. i. Huvud 

 och mellankropp vita {$) eller gråröda ($). Framvingar hos 

 cT vita, vid framkanten och i yttre hälften gulbruna, hos $ 

 rödaktigt brungrå med mörk diskfläck, hos båda med 2 röd- 

 bruna tandade tvärstrimmor (hos $ stund, otydliga). Bak- 

 vingar gråaktiga. Vbr. $ 24 — 32, $ 30 — '}ß ram. — Sk. — 

 /\ng. (6 — 8); allm. 



Larven, som är gulgrå med rött huvud, brun näck- och analsköld och 

 mörka punktvårtor, lever sällskapligt höst — vår i humle- och getingbon. 



3. Sikt. Galleria F. 



Framvingar som hos de föreg. jämnbreda med starkare 

 (c^) eller svagare (Ç) insvängd utkant; III2 och III3 finnas 

 även hos ^. I bakvingarna ha III2 och III3 gemensamt skaft. 



I. G. mcllonclla L. Vaxiiiotict. Tavl. I, fig. 2. Huvud 

 och mellankropp grågula. Framvingar askgrå, i främre delen 

 gul- eller violettbruna, i bakre delen brunröda — svartbruna. 

 Bakvingar gulvita — mörkgrå. Vbr. 30 — 35 mm. — Sk. — Uppl. 

 (6 — 8); allm.; lär tidigast vara införd med bin från Tyskland 

 år 1700. 



Larven är vit — smutsgrå med hvivud och nacksköld rödbruna. Lar- 

 verna leva sällskapligt i bikupornas vaxkakor i en tät silkesvävnad, tätt 

 genomdragen av raka gångar; larven övervintrar. 



