DAPHNIA SIMA. 43 
som här är öppet, äro något bugtiga, och för öfrigt med en rundning, 
som ligger framom den trubbige vinkeln vid öfvergången mellan öfre och 
bakre kanterna, öfvergående i de undre, som äro obetydeligt convexa, 
samt stundom framåt hafva en liten bugt. Genom en stark rundning 
öfvergå de i de främre kanterna af epimererna. Den bakre delen af den 
öfre konturen bakom hufvudet, samt de undre kanterna sågtandade. Sedd 
 ofvanifrån, är den aflångt oval, med den bakre delen smalast, och på midten 
något bredare, än vid hufvudet. Derefter något afsmalnande framåt, så 
att der är en betydelig bugt å sidorna vid gränsen mellan hufvud och 
thorax, då hufvudets bakre del är bredare, än den angränsande delen af 
thorax. Hufvudet synes föga kullrigt, då dess hvalflika skalbetäckning är 
långt utstående på sidorna, och betäckande basen af andra paret antenner. 
Framtill är det bredt rundadt, så att det i sin helhet ungefär har formen 
af ett halfcirkelsegment. 
Ögat är af medelmåttig storlek. Den svarta fläcken ofvan fästet för 
första paret antenner är af en egendomlig form hos denna arten, hvilken 
form tyckes utvisa, att den omöjligen kan vara något rudimentärt öga, 
såsom ZENKER vill påstå”). Den utgöres ibland af en temligen lång svart 
strimma, som på midten har en liten bulbus, och nedåt sträcker sig ända 
ned till roten af de nämnda antennerna. Från fråmre och bakre kanterna 
af bulbus synas några korta grenar utgå. Ibland är denna bulbus något 
större, och utsänder uppåt tvenne stora grenar, och en kortare nedåt till 
basen af sistnämnda antennerna. Af de båda första grenarna tyckes den 
ene stå i förbindelse med nerftrådar, kommande från ganglion cephalicum, - 
och den andre tyckes med sin öfre ända vara förenad med gangl. thoracicum. 
Första paret antenner äro ungefär lika långa med halfva afståndet mellan 
ögat och -deras fäste. I främre kanten hafva de en knöl, som bär ett 
långt känselborst; och vid nedre ändan hafva de flera dylika borst.  An- 
tennerna af andra paret äro af vanligt utseende, och deras borst med tvenne 
tydeliga ledgångar. Maxillerna (fig. 4) äro af den för D. magna beskrifna 
formen. Deras yttre del är böjd framåt, och bär fyra st. taggar, af hvilka 
de trenne äro ledade och cilierade på yttre ledet. Den fjerde är kortare, 
och har några borst i spetsen. Abdomen har vid den främre delen af 
sin öfre kant tvenne processer, af hvilka den främste, som tillsluter ma- 
trix, är längst. Vid bakre ändan har den en djup bugt, hvars kanter 
3) Mörrers Archiv, 1851, 2. h. p. 113. (se ofvan pag. 16). 
