198 ENÏOMOLOGISK TIDSKRIFT 1898. 



deras ekonomiska betydelse ■>•>. Föredraganden redogjorde i för- 

 sta hand för styngflugornas biologi — för äggläggningen, äggens 

 och larvernas utveckling och förekomst, de sjukdomar och ska- 

 dor, som larverna förorsaka, samt botemedlen däremot. Ur det 

 innehållsrika föredraget må i detalj blott nämnas, hurusom icke 

 blott olika släkten såsom larver uppehålla sig i skilda organ hos 

 värddjuren, utan ock olika arters larver af t. ex. släktet Gastro- 

 pliiliis välja bestämdt skilda platser i hästniagen. Den omstän- 

 digheten, att man af släktet Hypodenna, h vartill vårt vanliga 

 nötstyng hör, ej sett ägg utanpå värddjuren, och att dess larver 

 äro föga kända i deras yngsta utvecklingsstadium, har t. o. m. 

 gifvit anledning till en vågad teori om, att äfven dessa styng- 

 flugors ägg skulle komma in genom kreaturens mun, från svalget 

 och matstrupen vandra in i ryggradskanalen genom kotöppnin- 

 garna och därifrån slutligen ut, för att uppnå full storlek i de 

 kekanta »bromskulorna» i huden. Om också denna teori svår- 

 ligen vore hållbar, så är det dock ett faktum, att yngre larver 

 ofta i utlandets slakthus, och äfven en gång i vårt land, blifvit 

 funna invid värddjurens ryggmärg. 



Föredraganden hade haft rikliga tillfällen att — bland andra 

 arters — studera utvecklingen af den hos renen förekommande 

 CepJienoniyia trompe^ men en art af samma släkte, hvilken fin- 

 nes hos älgen, vore ej känd från vårt land. En uppmaning 

 ställdes till våra jägare och skogstjänstemän, att gifva akt på 

 denna äfven som andra styngflugor, hvilkas larver i Sverige kunde 

 komma att träffas hos älg, rådjur eller hjortar. 



Föredraget illustrerades genom synnerligen prydliga och in- 

 struktiva preparat och fotografier. 



I den nyssnämnda uppmaningen instämde prof. Aurivillius, 

 som yttrade sig i sammanhang med adjunkten Bergmans föredrag. 



Andra föredraget för aftonen hölls af doktor Y. Sjöstedt 

 och handlade y>Om en ny skadeinsekt på Gotlands, . 



Man hade först gissat, att det var kornflugan, som åstad- 

 kommit de skador på Gotland, hvilka föredraganden den 3 sept, 

 kom till Hemse socken för att undersöka. Säden var då redan 

 bärgad på de angripna fälten, men skadeinsekten anträffades i 

 stor mängd på stubben nere vid stråens bas och befanns utgöra 

 den från större delen af kontinenten och England, kända mygg- 



