6o ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1899. 



lera blandas med vatten till målarfärgs tjocklek, och till Iivarje 

 liter däraf blandas 0,5 kilo pulveriseradt svafvel, livarmed trädet 

 bestrykes. Då leran torkat, bestrykes trädet en gång till. Efter 

 14 dagar skola sköldlössen vara döda och bortfalla sedan tillika 

 med leran. 



Ett annat bestrykningsmedel består af 1 kilo såpa, o,:, kilo 

 svafvelpulver och 65 liter vatten. Bästa tiden för djurens dödande 

 torde dock vara, då larverna utkommit ur äggen eller strax efter 

 sedan de bildat små sköldar. Besprutning med såpvatten och fotogen- 

 emulsion dödar dem hastigt. Man har i Amerika under vintern 

 eller sent på hösten bestrukit de angripna träden med fotogen, 

 koltjära eller beckolja, och det påstås att dessa medel hafva visat sig 

 ändamålsenliga samt att de ej skadat träden. 



Om detta skadedjur hafva förfrågningar ingått från Arvika 

 (jägm. O. G. Norbäck), Göteborg (d:r O. Carlander) ocli Dalby 

 ö i Sörmland (baron A. E. Nordenskiöld). 



Päron bladkvalst ret (Phytoptus Pyri Nalepa). Prof på 

 detta besynnerliga, för blotta ögat nästan omärkbara djur har 

 sändts genom herr M. P. Andersen i Jönköping. Det uppträder 

 på päronblad, och dess närvaro märkes på små knöllika upp- 

 svallningar, något liknande vårtor, som i början äro gula eller 

 röda, men sedan s\artna. På bladets undersida kan på dessa 

 utväxter varseblifvas ett litet hål, hvarigenom de cylindriska, med 

 fyra ben i främre ändan försedda små djuren krypa ut och in. 

 De skola finnas redan i knopparna på våren och där lägga äggen, 

 hvarefter ynglet bildar nya knölar på bladen, så att dessa till 

 sist ej kunna fullgöra sina funktioner. 



Äro djuren fåtaliga, kunna de hållas inom tillbörliga gränser 

 genom de skadade bladens afplockning och förstöring*, eljest 

 gifvas kvistarna i mars månad en besprutning med fotogenemul- 

 sion, som utspädts med 3 — 7 delar vatten. 



Diverse skadeinsekter etc. 



Kornmalen [Tinea Graiiclla L.) har som vanligt uppträdt 

 i spannmålsbodar, på flera ställen, såsom t. ex. i Stora Tuna i 

 Dalarna och Gåfvetorp i Kronobergs län. Spannmålsvifveln 



