^33 



OM OESTRIDERNA OCH DERAS EKONOMISKA 

 BETYDELSE 



y^RVID PeRGMAN. 

 (Tafl. 2—4.) 



Ocstridœ, styngflugorna \ utgöra en liten flugfamilj, som 

 utmärkes däraf, att dess samtliga arter under larvstadiet lefva så- 

 som parasiter i näsan och dess bihålor, i svalget, i tarmkanalen 

 eller under huden hos vissa däggdjur. Familjens viktigaste känne- 

 tecken äro för öfrigt, att antennerna, som äro korta, treledade 

 och insänkta i pannan, hafva ett antennborst, hvilket är fästadt 

 på utsidan af tredje ledens bas. Vingens angularfält är kort. 

 Munnen saknar sugrör eller har endast ett rudimentärt sådant. 



Genom de på husdjuren lefvande larverna och pä grund af 

 värddjurens egendomliga beteende vid flugornas äggläggning hafva 

 oestriderna redan i äldsta tider blifvit uppmärksammade. Det är 

 också en rikhaltig litteratur, som behandlar dem. Brauer upp- 

 tar i sin monografi öfver oestriderna, utgifven 1863, en litteratur- 



* I dagligt tal torde namnen »bromsar» och »sting» eller »styng» använ- 

 das omväxlande om Tahanidic och Oestridœ. LiNNÉ använder bida namnen 

 om oestriderna (K. Vetenskapsakad. handl. 1739). MoDEKR kallar dem styng- 

 flugor Ibid. 1786), ett namn, som tydligen härleder sig frän den felaktiga 

 föreställningen, att de släkten, hvars larver lefva under huden, genom ett styng 

 med äggläggningsröret föra in äggen dit. Afven Thomson upptar i sin lilla 

 handbok uti entomologi namnet bromsar for Tabanidœ och styng för Oestridœ. 

 Med tanke på mundelarnas beskaffenhet vore den motsatta benämningen rik- 

 tigare. 



I 



